mj

Ahvenlahti (Asuinpaikat)
Kohdetunnus 105010001
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijärven pohjoisrannalla, Ahvenlahti-nimisen lahden pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille Rytiniemen itäosasta aina särkkäalueen itäosaan noin 250 m:n matkalta. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Hautalahti (105010002) (Asuinpaikat)
Kohdetunnus 105010002
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijärven pohjoisrannalla, Rytiniemen länsipuolella. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille Hautalahden talon kohdalta rannasta (KM 9147 sekä kaitataltta) ja talosta itään olevalta särkkä alueelta. Löydöt on poimittu rantahietikolta.

Haukilahti (Asuinpaikat)
Kohdetunnus 105010003
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijärven luoteiskulmassa olevan haukilahden eli Nuottilahden rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Nuottikylä kk (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijärvestä Salmijärveen laskevan Nuottijoen pohjoisrannalla, entisen kansakoulun kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahiekalta. Noin 20 m:n päässä rannasta kerrotaan olleen tulisijan.

Soidinpuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijoen Tuomaskoksen alapuolella olevan Lehtikankaanlahden lounaisrannalla. Asuinpaikka-alue on maaperältään melko kivikkoista. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rantakivikosta.

Levälahti (105010006) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijoen Levälahden pohjoisrannalla, Haapokannan niemen tyvellä. Maaperä alueella on hietikkoista savimaata. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rannasta. Haanakanta on pitkä ja kapea niemi, joka on muodostunut Nuottijoen mutkaan. Sen kapeimman kohdan poikki kaivettu "kanava" uiton helpottamiseksi, joten niemen pää on nyt saarena. Niemen eteläpuolella on joki laajentunut pieneksi Levälahdeksi. Tämän pohjoisrannalla, niemen kuueella sijaitsee kivikautinen asuinpaikka, josta löytyi hiukan kvartsia ja pala sädekiviliusketta. Niemen päässä on ollut kylänäyttää olevan juuri näiden rajalla pienen luoteesta päin laskevan ojan suun vaiheilla. Maaperä on hietikkoista savimaata. Mainittakoon, että Haapakanta-niemi on käytetty "välihautausmaana" silloin, kun lähin kirkko oli Paltamossa,

Ahonranta (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Salmijärven itärannalla, Siltasalmesta etelään. Asuinpaikka-alue on kulunutta hiekkaista rantaa. Löydöt on poimittu rantahietikolta.

Paloasema (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tiikkajansalmen eteläpuolella, Suomussalmen tiestä länteen, paloaseman kohdalla. Asuinpaikka-alue lienee kokonaan tuhoutunut. Asuinpaikkalöydöt on inventoinnin yhteydessä poimittu rannasta.

Kallio (105010009) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka-alue on vuonna 1960 inventoinnin aikaan sijainnut peltoalueella lähellä rantaa. Maaperä alueella on hiekkaperäistä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Savela (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynsalmen itärannalla. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille noin 20 m:n pituiselta matkalta rantahietikolta.

Käänneniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynsalmen itärannalla , salmeen päin melko jyrkästi viettävällä rinteellä. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rantahietikolta.

Vuorisalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven pohjoisosassa, Vuoriniemen ja Vuorisaaren välisen Vuorisalmen pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille rantahietikolta ja koekaivauksissa.

Mustajoki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven luoteisosaan laskevan Mustajoen suun länsirannalla. Asuinpaikka-alue on kulunutta hiekkaniemeä. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Saha (105010015) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Sahan asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven länsirannalla, jossa on useita hiekkaisia lahden poukamia. Asuinpaikka-alue on osittain tasoitettua saha-aluetta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille lähinnä sahalle tulevan rautatien länsipuolelta, sen ja korkean törmän väliltä. Asuinpaikkakerrostumien lisäksi alueelta on tutkittu punamultahauta.

Koppeloniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven länsirannalla noin 3 km päässä Emäjoen lasku-uomastapäässä, Asuinpaikka-alue sijiatsee noin 5 m korkean törmän päällä olevalla tasanteella. Törmä joutuu jatkuvasti voimakkaan kulutuksen kohteeksi Hyrynjärven säännöstelyn vuoksi ja se sortuu vähitellen järveen. Tästä johtuen asuinpaikkalöytöjä tulee esille törmän päältä, sortuvasta seinämästä sekä rantahiekalta. Koppeloniemen alue on kuivaa hiekkakangasta ja maaperä alueella on hienoa hiekkaa. Koppeloniemen itäkärjestä on löytynyt siimanpaino ja pienikokoisen taltan katkelma.

Leirintäalue (105010017) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven länsirannalla, Vonkan leirintäalueella. Maaperä asuinpaikka-alueella on kivetöntä hiekkaa. Pohjoisosa leirintäalueesta on korkea ja tasainen, rantatörmä on jyrkkä ja sortuva. Eteläosassa maasto on matalampaa, siellä on rannan lähellä lomamökkejä kahdessa rivissä. Suunnilleen rannan puoleisen mökkirivin kohdalla on mitä ilmeisimmin aaltojen keräämä hiekkavalli. Asuinpaikka-alue on hyvin kulunutta.

Vonkka 2 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Vonkan leirintäalueelta noin 300 m etelään, Hyrynsalmen länsirannalla sijaitsevassa niemessä. Niemessä kasvaa mäntymetsää ja maaperä on hienoa, kivetöntä hiekkaa. Niemen kärki on varsinkin länsiluoteesta tulevan tien kohdalla erittäin kulunutta. Niemen itärannassa on jyrkkä ja sortuva törmä, kaakossa on matala hiekkaranta.
Asuinpaikan halki kulkee dyynimäisiä koillinen-luode -suuntaisia hiekkaharjanteita, joiden välistä on havaittu kaksi asumuspainannetta.

Vonkka 1 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Vonkan asuinpaikka sijaitsee Leirintäalueesta noin 600 m etelään, Hyrynjärveen lännestä laskevan Tuomijoen suun pohjoispuolella. Asuinpaikka-alue on kulunutta hiekkasärkkää ja kankaan reunaa. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa.

Tuomijoki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärveen lännestä laskevan pienen ja mutkaisen Tuomijoen länsirannalla, noin 750 m joen suusta. Asuinpaikka-alue on pienellä kangasniemekkeellä, jonka rinne viettää matalana mutta jyrkkänä jokeen päin. Alue on osittain tuhoutunut kesämökin rakentamisen yhteydessä.

Nahkaniva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen länsirannalla, noin 500 m:n pituisella vyöhykkeellä hautausmaasta etelään. Asuinpaikka-alue on korkeaa, kulunutta rantatörmää.
Alueella sijaitsee myös toisen maailmansodan aikaisia varustuksia (Nahkaniva 2).

Kokkoniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen länsirannalla, Oravijoen suusta noin 500 m ylöspäin, hiekkaisella niemellä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Niittyjärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärveen lännestä laskevassa Tuomijoessa olevan Ala-Niittyjärven lounaisrannalla. Löydöt ovat tulleet esille rannasta korkean törmän juurelta.
Inventointi 2014: Paikalla on Metsähallituksen laavu. Maasto nousee suhteellisen jyrkästi kahtena terassina järven rannasta. Maaperä on hiekkainen, maasto kumpuilevaa. Kuviolla kasvaa nuorta männikköä ja aluskasvillisuus on puolukkaa ja kanervaa. Maanpinta on auki
hieman alemmalla terassilla. Isompi avoin alue sijaitsee laavun ja ulkorakennusten välissä. Laavun viereen on tuotu hiekkaa muualta. Kvartsit löydettiin paljastuneelta alueelta rakennusten välistä ylemmän rantatörmän takaa. Kohta on viitisen metriä järven pinnan yläpuolella. Matkaa rantaan on 40 m. Hyvälaatuisia kvartsi-iskoksia löytyi pieneltä alueelta, max. 10x10 m laavun ja sen ulkorakennusten väliltä. Muutama yksittäinen kvartsi löytyi parinkymmenen metrin päästä Tuomivirran suutaan samalta rantaterassilta. Muita havaintoja ei tehty. Muinaisjäännösrekisterin mukaan aiemmat löydöt on poimittu rannasta törmän juurelta. Rekisterin koordinaattipiste osoittaa satakunta metriä luoteeseen kesän 2014 löydöistä. Kesän 2014 inventoinnissa poimitut löydöt ovat huomattavasti korkeammalta kuin aiemmat löydöt. Hyrynjärvellä löytöjä tulee selvästikin huomattavan paljon ylempää kuin aivan rannasta. Tämä saattaa viitata intensiiviseen, mahdollisesti aika pitkälliseenkin asutukseen, koskapa säännöstely ei ole onnistunut huuhtomaan kaikkea järveen.

Nuottimäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijärven eteläpuolella olevan entisen kunnalliskodin, Nuottimäen, kohdalla rannassa. Kohde tarkemmin paikallistamatta. Löydöt ovat tulleet esille rannalta.

Kaarre (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kivetty kuoppa sijaitsee aivan maantieltä nro 904 Laitalaan erkanevan tien eteläpuolella, Koirakosken sillasta noin 600 m itäkoilliseen. Kuoppa on pohjaa kohti pienenevä nelikulmainen. Sen laajuus on ylhäältä noin 8 x 8 m ja pohjalta noin 4 x 4 m ja syvyys on noin 180 cm. Perimätiedon mukaan kuoppaan on sanottu "Lappalaisten taloksi". Vuonna 2004 suoritetuissa koekaivauksissa ei saatu vahvitusta siihen, että paikalla olisi ollut asumus. Kaivauksissa löytyi kaksi kvartsia.

Kypäräsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Luvanjärven Niskaselällä olevassa pienessä saaressa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille saaren länsirannalta

Selkäniemi (105010028) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Luvanjärven pohjoisrannalla olevan Selkäniemen länsirannalla. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Kuivalahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Luvanjärven pohjoisrannalla oelvna Selkäniemen itäreunalla, Kuivalahden soistuneella rannalla. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Ilvesjärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ilvesjärven pohjoisrannalla, Lammaslahden pohjukasta noin 600 m luoteeseen ja maantiestä nro 911 noin 400 m etelään, lähellä metsäojan suuta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Pitkähiekka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kokkojärven kaakkoiskulman etelärannalla, maantiestä nro 911 noin 150 m pohjoiseen, uimarantana käytetyllä alueella. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Sopasenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mikitänjärven länsipäästä lähtevän Mikitänjoen länsirannalla, Sopasenniemen kärjessä olevalla soistuneella rannalla. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Korvakkoniemi (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kuopat sijaitsevat Mikitänjärven kaakkoiskulman etelärannalla, Korvakkoniemen kohdalla. Korkeahkon särkän päällä on lähekkäin kaksi kuoppaa. Perimätiedon mukaan paikkaa kutsutaan Lapinkodaksi.
Tarkastuksessa 1988 korkean ja kapean hiekkasärkän pällä, suon ja järven välissä havaittiin useita kuoppia. Muutamat niistä ovat mahdollisia pyyntikuoppia. Joihinkin niistä liittyy perimätietoa väliaikaisista haudoista, malminnostokuopista sekä "rappasodan" aikaisesta asumuksen jäännöksestä.

Tuomaskoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiatsee Nuottijoen Tuomaskosken länsriannalla olevalla viljelysmaalla. Löydöt on poimittu pellon pinnalta.

Haapokanta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuottijärvestä tulevan vesistön Lehtikankaanlahden ja Hepolahden välisessä niemessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Haapokannan tilan pihapellosta maata käännettäessä.

Hietalahti (105010036) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven Hietalahden kaakkoisrannalla. Löydöt ovat tulleet esille hiekkarannalta.

Levälahti (105010037) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mikitänjärven länsipään eteläosassa olevan Levälahden rannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Oravijärvi (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijiatsee Oravijärven kaakkoisrannalla, Koistilan talosta noin 650 m luoteeseen. Perimätiedonmukaan paikalla on ollut lappalaisten asunto ja venevalkama. Lähellä rantaa on väitetty olevan sammalen peittämä kivikasa (lapinraunio tai kiuas), mutta v. 2004 koekaivauksissa saatiin selville, ettei paikalla ole kivirauniota kiukaasta puhumattakaan. Sen sijaan paikalla on pyöreä valli, jonka sisään jää läpimitaltaan 4 m oleva alue. Kaivauksissa löytyi epämääräisiä, reunoiltaan pyöristyneitä kvartsikappaleita. Yksi näistä vaikuttaa mesoliittiselta.

Pirttiniemi (105010039) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison ja Pienen Hakojärven välillä olevan Pirttiniemen etelärannalla. Löydöt ovat tulleet esille hiekkaisen viljelyspellon pinnalta.

Hietaniemi (105010040) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynsalmen kirkonkylää kohti kapenevan Hyrynjärven eteläosan itärannalla olevalla niemellä. Löydöt on poimittu rantahietikolta noin 20 m:n pituiselta matkalta.

Käänninniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven etelärannalla, Käänninniemen kärjessä. Itse niemi on hyvin matalaa ja soistuvaa aluetta. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta noin 25 m pitkältä alueelta.

Hyrynjärvi Haukilahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven etelärannalla, pohjoiseen aukeavan hiekkaisen lahdelman pohjukan kaakkoisrannalla. Löydöt on poimittu rantahietikolta noin 20 m:n pituiselta alueelta.

Lohimetsä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärven pohjoisosassa, Pikku-Hyryn koillisrannalla, Lohimetsän eteläpuolella olevan matalan suohon itäpuoleltaan rajoittuvan kannakkeen eteläisessä osassa. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta noin 10 m:n pituiselta alueelta.

Äkälänniemi (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa, se sijaitsee Kajaanin linnasta noin 3 km itään, Nuasjärven länsipäässä, sen pohjoisrannalla. Kajaaninjoen suu on noin 400 metriä kohteesta länteen. Äkälänniemi kasvaa pääosin kosteahkoa kuusivaltaista kangasta, mutta sen eteläpää muodostaa kumpareen, joka on kuivahkoa mäntykangasta. Maaperä on hiekkamoreenia. Vuosina 1982 ja 1983 tehdyissä kaivauksissa (Nieminen 1982 ja 1983) paikalta löytyi radiohiiliajoitusten perusteella mesoliittiseen kivikauteen ajoittuva asuinpaikka ja 400-100 eaa ajoittuva raudanvalmistuspaikka, joka on Suomen vanhimpia. Mesoliittisiin löytöihin kuuluu myös punamultahauta, josta löydetty säilyneenä hammaskiillettä. Kaivausraportissa todetaan, että muinaisjäännösalue keskittyy eteläpään lakitasanteelle ja se on lähes kokonaan tutkittu, mutta löytöalue jatkuu vielä kohteen itä- eteläpuolella. Kaivauksissa löydetty tyypiltään mahdollisesti nelikulmainen kivetty liesi on radiohiiliajoitettu keskiajalle.

Tuomaala 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee kuluntalahden luoteiskulmassa, Särämänjoesta noin 400 m itään ja Tuomaalan talosta noin 200 m länteen. Asuinpaikka-alue on hiekkaista peltoa. Löydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta.

Rehjansaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Rehjan selän länsiosassa olevan Rehjansaaren etelärannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta kahdesta eri kohtaa

Myllyniemi 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Oulujärven Vuoreslahteen laskevan Vuoresjoen länsirannalla, maantiesillasta noin 440 m etelään, pienessä sekametsää kasvavassa niemekkeessä törmän päällä. Maan ja kiven sekainen kumpu on halkaisijaltaan noin 4 m ja korkeudeltaan noin 50 cm. Alue on hiekkaperäistä kangasta.

Heikka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mainuanjärven länsiosassa olevan Mainulanniemen etelärannalla, hiekkaiselta peltorinteeltä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta.

Sivolanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Sivolanniemen talosta noin 350 m itään, hiekkakankaalla, noin 20 m taloon vievästä tiestä etelään. Pyyntikuopat ovat noin 40 m päässä toisistaan. Kuoppien halkaisija on noin 3 m ja syvyys noin 80 cm.

Särämäjoensuu (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Mahdollinen raudansulatuspaikka sijaitsee Kuluntalahden luoteisosassa olevan Sivolanniemen länsityvellä, Särämänjoen suusta noin 300 m itään. Alue on yhteismaana olevaa ranta-aluetta: Rantavedessä on runsaasti rautakuonaa.

Tuomaala (205010012) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Kuluntalahden seisakkeelta noin 400 m kaakkoon ja Tuomaalan talosta noin 300 m koilliseen, hiekkaisella mäntykankaalla muinaisrannan törmän päällä useina peräkkäisinä riveinä. Kuopat ovat halkaisijaltaan 4-10 m ja syvyydeltään 50-120 cm.

Myllyniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Pyyntikuopat sijaitsevat Oulujärven Vuoreslahteen laskevan Vuoresjoen länsirannalla, sen ja Myllypuron välisen Myllyniemen kärjessä, maantiesillasta noin 600 m etelään, mäntyä kasvavalla hiekkakankaalla. Pyyntikuopat ovat halkaisijaltaan 2-6 m ja syvyydeltään 50 - 100 cm.
Niemen kärjessä (ETRS-TM35FIN x= 7120874, y= 523674), rantaan vievästä tiestä noin 10 m päässä on erittäin hyvin säilynyt tervahauta. Sen halkaisija on noin 12 m ja syvyys noin 2 m. Tervahaudan ympärillä on noin 3 m leveä, yhtenäinen valli. Tervahaudan lasku-uoma on lounaaseen päin.

Pörösenhiekka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Rehjanselän länsirannalla ja Venäänniemen itärannalla, Pörösenhiekka -nimisen niemenkärjen pohjoispuolisessa lahdelmassa. Asuinpaikka-alue on melko alavaa ja kosteaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta tai -vedestä.

Pikkuhiekka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee Kuluntalahden itärannalla, Pikkuhiekka -nimisen lahdekkeen kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Pukkisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee noin 0,5 km i Äkälänniemestä itäkaakkoon, lähellä Kajaaninjoen niskaa olevan Pukkisaaren länsirannalla. Maaperä saaressa on kivistä hietikkoa, ja paikalla kasvaa melko rehevää sekametsää. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille koekuopasta ja rantapolun kohdalta.

Pyörre 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Se sijaitsee Kajaaninjoen Petäisenniskassa, heti Kajaanin ohitustien pohjoispuolella, kaksi kilometriä Kajaanin linnasta itään. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee entisen kosken rannalla. Alue on kivistä hiekkamoreenia joka kasvaa kuivahkoa mäntykangasta. Inventoinnin yhteydessä ei havaittu löytöjä.
Vuoden 1983 (Nieminen 1983) tarkastuksessa niemen kärjestä oli löytynyt kvartsi-iskoksia ja –ytimiä sekä merkkejä likamaakerroksista. Vuoden 1984 koekaivaukselta oli tullut esiin melko vähän löytöjä, mutta mahdollista likamaata ja palaneita kiviä oli kuitenkin havaittu (Suominen 1984). Kohde vaikuttaa sijaintinsa puolesta kuitenkin melko potentiaaliselta ja siellä olisi tarpeen suorittaa jatkotutkimuksia muinaisjäännöksen laajuuden ja säilyneisyyden toteamiseksi. Aluerajausta hieman tarkennettiin poistamalla pohjoispäästä järveen ulottunut osuus.

Venäänniemi (205010023) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Rehjanselän länsirannalla olevalla Venäänniemellä., Hepohiekan talosta noin 350 m pohjoisluoteeseen, jjärven rannasta noin 500 m:n päässä. ja Hetekorpeen ja Varvikonkaarteeseen johtavan metsäautotien varressa, itään viettävällä rinteellä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille metsäautotien ja ojan penkoista noin 150 m:n matkalta.

Onnen ja autuuden saari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kajaanin rautatieasemalta noin 1,8 km itäkoilliseen, Kajaaninjoen Petäiskoskessa, Petäisensaaren eteläpuolella olevassa noin 35 x 25 m kooltaan olevassa saaressa.Saaren rannat ovat varsinkin idässä ja eteläsä melko jyrkät, vedenpinnan nosto on selvästi syönyt rantoja. Saaren laki on tasainen. Saaressa kasvaa pääasiassa mäntyä, mutta jonkin verran myös lehtipuita. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille koekuopista.

Hamarasaari (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Hamarasaari sijaitsee Kellojärven Kelloselällä. Se on pieni, noin 100 x 40 m kooltaan oleva saari, jossa on haudan tapaisia painanteita siellä täällä koko saaren alueella. Perimätiedon mukana painaumia nimitetään lapinhaudoiksi.

Sorosenmäki (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Lapinhaudoiksi" nimitetyt kuopat sijaitsevat Kalliojärven länsirannalla, Kannaslahden ja Kalliolahden välillä, Sorosenniemessä. Paikalla on kaksi syvää kuoppaa, joiden halkaisija on 3-4 m.

Vuosangan Autioniemi 1 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Vuosanganjärven itärannan eteläosassa olevassa Autioniemessä. Niemen keskellä on pelto, joka ei ole enää käytössä. Pellon ympärillä kasvaa tiheää sekametsää, maaperä on jossain määrin kivikkoinen. Pellon pohjoisreunalla on lato.
Pellon eteläreunalla, latoa vastapäätä on kolme kuoppaa, joita on nimitetty lapinhaudoiksi. Näistä yksi, noin 3 m päässä pellon reunasta, on NNW-SSE -suuntainen, kooltaan 2,7 x 1,4 m, syvyydeltään 0,5 m. Tästä 3 m itään on epämääräinen, W-E -suuntainen, 2 x 1,5 m kokoinen, 0,4 m syvä kuoppa. Kolmas kuoppa on viimeksi mainitusta kuopasta 5 m itään, aivan pellon reunassa, S-N -suuntainen, 2,5 x 2 m kokoinen ja 0,5 m syvä. Paikalla kasvaa tiheänä haapaa ja katajaa. Kuoppien merkitys on epäselvä.
Pellon pohjoisreunalla on kiviröykkiökohde [266] Vuosangan Autioniemi 2.

Teeripuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; "Lapinpadoksi" kutsutun mahdollisen puisen padon jäännökset sijaitsevat Teerijärvestä Koposenjärveen laskevassa Teeripurossa, maantieltä noin 300 m koilliseen.

Malilanniemi (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Lapinhaudoiksi" nimetyt kuopat sijaitsevat Malilanniemessä olevan Juoksuvaaran etelärinteessä, Kotirannan talosta noin 150 m pohjoisluoteeseen. Paikalla on viisi pyöreää kuoppaa, joiden halkaisija on noin 4 m. Kuoppia lienee ollut enemmänkin, mutta Tielaitoksen parakkikylän rakentaminen on tuhonnut ne. Lähellä on myös soranottopaikka. Paikka on etelään viettävää sekametsää ja katajaa kasvava rinne. Kohteesta noin 300 m kaakkoon on kivikautinen asuinpaikka [42] Varjo.

Kalmoniemi (Hautapaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Lentiiranjärven länteen pistävän Niskanselän pohjoisrannalla. Pienessä niemessä on ollut kolme hautapainannetta ja tervahauta, jotka ovat ilmeisesti tuhoutuneet paikalle mökkien rakentamisen takia.

Uitonniemi (290010020) (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde tarkastettiin vuoden 2019 inventoinnissa. Se sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa Uitonsalmen länsipuolella. Kuoppia löytyi vain yksi, vuoden 1971 inventoinnissa niitä oli havaittu kolme kappaletta. Kuoppa sijaitsee välittömästi Kostamustien eteläpuolella, noin metri tieluiskan tyvestä. Kuoppa on tonttia kiertävän verkkoaidan kohdalla. Muita kuoppia ei löytynyt, ne ovat luultavasti tuhoutuneet Kostamustietä uudistettaessa. Muinaisjäännösrekisterin aluerajaus on ollut myös virheellinen ja jää noin 15 metriä kuopan lounaispuolelle. Säilynyt kuoppa ei ole siis sillä alueella. Kuoppa on halkaisijaltaan noin kolme metriä, sitä ympäröi matala noin metrin levyinen ja 30 cm korkea valli. Kuopalla on syvyyttä noin puoli metriä. Peruskartassa kohde on merkitty lapinhaudaksi. Kuoppa vaikuttaa muotonsa perusteella olevan mahdollisesti pyyntikuoppa. Alue on sekametsää kasvavaa hiekkakangasta.

Lapinsärkkä (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Pienen Juortananjärven itärannalla. Lapinsärkän länsipää muodostaa järveen Lapinniemen, jossa on ortodoksinen kalmisto. Noin 50 m kalmistosta itään, niemeen vievän tien pohjoispuolella, on pyöreä kuoppa, ns. "lapinhauta".
Vuoden 1997 inventoinnissa paikalla tehtiin seuraavat havainnot:
Hautausmaan portista askelin mitaten 40 m itään tietä pitkin, tiestä 7 m pohjoiseen on suuri kuoppa. Sijainnin perusteella kyseessä lienee edellä mainittu lapinhauta. Kuopan läpimitta on noin 3 m ja syvyys 1 m. Sitä ympäröi selvä reunapalte. Kuopan pohja on tasainen, reunat ovat jyrkät ja sortuvat. Reunavallissa on turpeen alla hiiltä ja sotkettua hiekkaa. Kuoppa ei kaikkineen vaikuta kovin vanhalta tai ylipäätään suojelua vaativalta muinaisjäännökseltä.
Alueella on myös muita kuoppia ja painanteita, kaikki hautausmaan aidan itäpuolella. Tien eteläpuolella, noin 5 m aidasta on aidan suuntaisessa rivissä neljä noin metrin läpimittaista kuoppaa. Ne ovat uuden näköisiä, eivätkä missään tapauksessa muinaisjäännöksiä. Näiden ja lapinhaudan välissä, 28 metriä aidasta, heti tien eteläpuolella on vielä yksi uudenaikainen kuoppa. Lapinhaudan kohdalla, kolme metriä tien eteläpuolella on kolmen metrin läpimittainen ja 0,3 syvyinen kuoppa. Rinteen juuressa tämän itäpuolelle on pari muutakin, jossain määrin epämääräistä painannetta.
Aidan itäpuolella olevan mäen laen länsipuolella, 15 metrin päässä aidasta, lähellä korkeinta kohtaa on noin 2 m läpimittainen ja 0,5 m syvyinen kuoppa. Se vaikuttaa vanhalta, turpeen alla on harmaata hiekkaa. Tästä 6 m itään, kumpareen laen eteläsivulla on pieni vanhalta vaikuttava kuoppa. Ensimmäisestä kuopasta 8 m tielle päin on epämääräinen matala painanne. Sen läpimitta on noin 2 m ja syvyys 0,3 m. Siitä 4 m tielle päin on vielä epämääräisempi painanne.

Kotalahti (290010022) (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; "Lapinhaudoiksi" kutsutut kuopat sijaitsevat Pienen Juortananjärven pohjoispäässä olevan Kotalahden rannasta noin 100 m luoteeseen, Järvenpäänkankaan kaakkoisrinteessä. Kankaalla on neljä kuoppaa, joiden halkaisija on 2-3 m. Kuopista yhtä on kaiveltu. Kohde on merkitty peruskarttaan. Kuviolla on taimikkoa. Yksi kuopista sijaitsee hakkuuaukolla, joka on äestetty, muut sijaitsevat osittain rantametsikössä ja yksityismaalla.
Vuoden 2010 tarkastuksessa osoittautui, että Järvenpäänkankaan kaakkoisrinteestä on kaadettu metsää ja maaperää on muokattu. Muinaisjäännösrekisteriin merkittyjen koordinaattien / peruskartan muinaisjäännösmerkin kohta on muokatulla alueella. Koska maapintaa on muokattu, on mahdoton selvittää, onko siinä sijainnut kuoppia. Aivan koordinaattien ilmoittamassa paikassa on joka tapauksessa mahdollisesti kuopan jäännökset. Mikäli muinaisjäännösmerkki on oikealla kohdalla, voi Sarvaan kuvaamien lapinhautojen katsoa tuhoutuneen.
Hakkaamattomalta alueelta Järvenpäänkankaan kaakkois- ja eteläreunassa löytyi 12 pyyntikuopan jäännökseltä vaikuttavaa kuoppaa. Kotalahden luoteiskulmassa, parinkymmenen metrin päässä rannasta on peruskarttaankin merkitty tervahaudan pohja (p = 7162157, i = 3640772).

Saunaniemi (290010023) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Veräinen-järven länsirannalla olevan niemen itäpäässä, Alanteen talosta 1,8 km pohjoisluoteeseen. Kapea Saunaniemi (leveys noin 20 m) muodostaa niemen pohjois- tai koillisrannasta työntyvän kaakkoispään, joka on korkeahkoa harjua. Maasto on kuivaa mäntykangasta. Niemen etelätyvessä on matalahko, mäntyä kasvava tasanne, jossa on Metsähallituksen tekemä nuotiopaikka. Maaperä on kaikkialla hiekkaa. Sekä Saunaniemessä että nuotiopaikan lähellä pintakasvillisuus on melko kulunutta.
Saunaniemen kärjessä, rautakautisen hevosenkenkäsoljen (KM 13094) löytöpaikalla, maaston kulumisen seurauksena on monin paikoin näkyvissä paljasta hiekkaa, josta on löytynyt palaneen luun siruja. Nuotiopaikan kohdalta, maan pinnasta, on löytynyt pari kvartsi-iskosta; rannan lähellä kulkevan polun varresta on löytynyt yksi iskos. Muutama iskos on tullut myös kolmesta koekuopasta, mutta kulttuurimaata niissä ei havaittu.
Niemen tyven kohdalla harjanteessa on notkelma, jonka kohdalla, harjannetta kulkevan polun eteläpuolella on neljä painannetta (halk. 3 m, syvyys 20 -30 cm), jotka voivat olla pyyntikuoppia, ja näiden lisäksi paikalla on muita epävarmoja painanteita.
Tarkastuksessa vuonna 2015 kohteen todettiin olevan ennallaan. Nuotiopaikalla on laavu ja puuvaja. Tarkastuksessa ei havaittu löytöjä alueella.

Iso Palonen (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kivikautinen asuinpaikka, pyyntikuoppakohde ja ns. lapinhaudat sijaitsevat Ison Palosen itäpäässä, sen ja Veräisen Hautalahden välisen kannaksen länsireunassa. Kannaksen pohjoisosa on matalaa suota, suon eteläpuolella on mäntykangasta. Asuinpaikkalöydöt (KM 21590:1-3, KM 29439:1-4) ovat tulleet esille rantahietikolta, Iso Palosen kaakkosrannasta. Rantatörmän päällä olisi asuinpaikalle sopivaa maastoa, mutta sinne tehdyistä lukuisista koekuopista ei ole löytynyt mitään asuinpaikkaan viittaavaa. Iso Palosen rannan lähellä on ns. lapinhautoja. Lisäksi paikalta on pyyntikuoppien sarja (17 kuoppaa). Pyyntikuopat, jotka ovat halkaisijaltaan noin 3 m, ovat rivissä kannaksella, järven rantaan etelästä johtavan polun itäpuolella. Paikalla on myös tervahaudan pohja.

Ryti-Palonen (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Ryti-Palosen kämpän pohjoispuolella, Mätäslammen ja Ryti-Palosen välisellä maakaistaleella. Järvien ympäristö on soista, joten on mahdollista, että kohde on aikoinaan sijainnut kapealla maakannaksella.
Kohteen kuvaus
Anja Sarvas on havainnut vuonna 1971 paikalla kaksi lapinhautaa, molemmat tien länsipuolella, joista toinen on aivan tien vieressä. Vuoden 2012 inventoinnissa tien vierestä paikannettiin kuoppa 1 (71040865/ 3646407). Sen halkaisija on 4,5 metriä ja syvyys 1 m. Toisen mainitun kuopan tunnistaminen oli ongelmallisempaa. Maanpinta oli muokattu alueella ja erilaisia painaumia havaittiin kolme kappaletta: kuoppa 2 (7140834/ 3646413). Halkaisija 3,75 metriä, syvyys 1 metri. Ajettu päältä. Kuoppa 3: (7140814/ 3646415) Halkaisija 2,3, syvyys 30 -40 cm. Ajettu päältä. Kuoppa 4: (7140795/ 3646418) Halkaisija noin 4 metriä, syvyys 40 cm. Maanpinta oli varsin sekoittunut. Siinä oli tiiltä, muovia jne.
Kohteiden pohjoispuolella oli vielä yksi kuoppa (5) (71040888/ 3646387). Sen koko on 16,4 x 10,4 ja sen päällä on paljon pientä puuta. Tässä kuopassa on melko jyrkät reunat, eikä se näytä perinteiseltä pyyntikuopalta.
Tien itäpuolelta havaittiin mahdollinen pyyntikuoppa, joka oli metsäkoneellakin kierretty. Kuopan 6 (7140861/ 3646479) halkaisija on noin 5 m ja syvyys noin 1m. Sen reunoille on hakkuissa jätetty ns. ekokannot/tekopökkelöt. Sen läheltä havaittiin painanne. Kuoppa 7 (7140849/ 3646474). Sen halkaisija on 4 m. Syvyyttä ei juurikaan ole ja metsäkone on ajanut tämänkin päältä. (YKJ)

Porsaisenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee kahden järven, Iso-Tahkosen ja Porsaisen välisen Porsaisenkankaan kaakkoisosassa, Tahkonivasta noin 550 m, Kannaksen taloon vievän polun kohdalla. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 18660). Paikalla on hiekkainen mäntykangas. Lähellä on toinen kohde "lapinpato" [27] Tahkoniva.
Vuoden 2012 inventoinnissa asuinpaikka-alueeksi merkityltä alueelta oli useasta kohtaa poistettu humuskerros (myytäväksi). Huuhtoutumiskerros oli näillä alueilla näkyvissä. Nämä alueet ja tienpinta tarkastettiin, mutta yhtään kvartsi-iskosta tai muuta merkkiä kivikautisesta asuinpaikasta ei havaittu.

Tahkoniva (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; "Lapinpadoksi" nimetty rakennelma sijaitsee Iso-Tahkonen -järvestä länteen lähtevän Tahkosenjoen niskassa, Tahkonivassa. Kyseessä on vedenalainen pato, joka lähtee joen etelärannasta.

Hiekkaniemi (290010034) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kellojärven länsirannalla, Huuhilonkylän eteläpuolella, Huuhilon talosta 1,1 km etelään, Hiekkaniemen etelärannalla. Hiekkaniemi on korkean Huuhilonvaaran kaakkoispää. Maasto paikalla on alavaa hiekkarantaa. Veneitä varten kaivetusta uomasta länteen, noin 160 m matkalla, veden syömästä matalasta hiekkarannasta on löytynyt runsaasti kvartsia (KM 29430:1-2) ja palaneita kiviä. Paikalta on löytynyt myös reikäkivi ja skandinaavinen kupurasolki (KM 4838:1-2), rautakirves (KM 20068) sekä keihäänkärki.

Vetotaival (290010039) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven Kotaselän ja Lokkiselän välisellä kapealla kannaksella, joka yhdistää Kotasaaren ja Vitikonsaaren. Paikka on kannaksen itärannalla, joka on hiekkarantaa. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 20942).

Pekki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven Koposenlahden ja Kiviperänlahden välissä olevassa Timoniemessä, sen koillisrannalla, Pekin talosta noin 100 m itäkoilliseen, rantahietikolla. Löytöinä paikalta on reikäkivi (KM 19659) ja kvartsia (KM 21585).

Varjo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kotijärven Puukarinlahden pohjoisrannalla, Varjon talon kaakkoispuolella rannassa. Paikalta on löytöinä on kvartsi-iskoksia (KM 20941). Asuinpaikasta noin 200 m luoteeseen on "lapinhautoja" kohteessa [15] Malilanniemi.
Kohteeseen tehtiin tarkastus vuonna 2023. MJ-rekisteriin annetussa pisteessä havaittiin kolme kuoppajäännöstä. Paikallisten informanttien mukaan kuopat ovat olleet nauriskuoppia ja niitä on käytetty myös kellareina, missä on säilytetty mm. perunoita. Kuoppajäännöksistä noin 65 metriä itään havaittiin ja myös paikallisen informantin tietona kahden jo varsin vanhan vierekkäin kasvavan kuusen alta röykkiö, joka on todennäköisesti viljelyröykkiö.
Alueella on ollut informanttien mukaan puhdas hiekkaranta, mikä on nyt metsittynyt. Tämän lisäksi alueella on ollut runsasta hiekanottoa.
Kivikautisesta asuinpaikasta ei tarkastuksen aikana havaittu mitään.

Patosalmi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentiiranjoen niskalla olevan Patosalmen etelärannalla. Asuinpaikalta on löytöinä kvartsia (KM 20846:1-3). Asuinpaikasta noin 100 m lounaaseen on useita selviä pyyntikuoppia, joista osa lienee tuhoutunut hiekanoton yhteydessä. Asuinpaikasta noin 200 m luoteeseen on "lapinpato" [16] Patosalmi 1.

Kauppisenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentiiranjärven itäosassa, Niskanselän etelärannalla, Kauppisenniemen sorakuopan reunoilla. Löytöinä asuinpaikalta on kvartsia (KM 20847). Paikka on osittain tuhoutunut.

Sääskenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentiiranjärven pohjoisosassa, Sääskenniemen eteläkärjen länsirannalla. Paikka on rantahietikkoa. Löytöinä asuinpaikalta on kvartsia (KM 20848). Kohteesta 800 m luoteeseen on asuinpaikka [46] Pieni Sääskenniemi.

Pieni Sääskenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentiiranjärven pohjoisosassa, Pienen Sääskenniemen rantahietikolla. Löytöinä asuinpaikalta on kvartsia (KM 20849). Kohteesta 800 m kaakkoon on asuinpaikka [45] Sääskenniemi.

Kansala (290010048) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Änättijärven Niskanselän etelärannalla, Änätinniskan rantahietikolla. Löytöinä asuinpaikalta on kvartsia (KM 20845).
Vuoden 1998 inventoinnissa hietikko näytti lähinnä veden keräämältä ja kumpaakin päätä lukuunottamatta rantatörmän takana oli vetinen suo. Rantahiekasta löytyi pari epämääräistä kvartsia. Takana olevalle suolle ei ollut mahdollista kaivaa koepistoja.

Kotakangas (290010060) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven luoteisosassa sijaitsevan Mertaperän etelärannalla. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 23263), jotka ovat hiekkakankaalta, rantatörmän päällä kulkevan polun pinnasta.

Harjula (290010061) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kellojärven Ronkaperän koillisrannalla, Merjanlahden itärannalla, rantaan tulevan tien päässä. Paikalla on metrin korkuinen rantatörmä, jonka päällä on tasainen autojen pysäköintipaikka. Sen pinnassa on havaittu kvartsi-iskoksia. Löydöt (KM 23577) on poimittu pienen Paskolahden rannassa olevan kesämökin kohdalta.

Oravisalmi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 4,3 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa, Oravisalmen pohjoisrannalla oleva saaressa (kooltaan noin 100 x 270 m) Naukkarin länsipuolella. Saari on aiemmin ollut Oravisaaren itäkärkeä, mutta säännöstely on syönyt Oravisaaren kolmeksi erilliseksi saareksi. Saaren rannat ovat kivikkoiset, mutta hiekkapohjaiset. Saarella kasvaa pääasiassa havumetsää. Kvartsilöytöjä (KM 23967:1-2) on saaren etelärannalta noin 200 m matkalta.

Jänissaari (290010074) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 4,7km itään, Ontojärven länsiosassa olevassa pienessä Jänissaaressa (kooltaan 50 x 150 m). Saari on salmen pohjoispuolen saarista itäisin. Saari on matala, rannat ovat kivikkoiset mutta hiekkapohjaiset. Saarella kasvaa mäntyä ja koivua. Kvartsilöytöjä (KM 23969:1-3) on saaren länsi- ja itäpäästä. Saaren itäosassa on veden säännöstelyn tuhoama rautamalmikasa.
Saaren länsiosissa havaittiin vuoden 2011 inventoinnissa kolme kuoppaa (halkaisija noin l m, syvyys 0,5 m). Yhdessä niistä oli merkkejä hiilestä.

Karhusaari (290010075) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa olevassa Karhusaaressa, Katerman voimalaitoksesta 4,2 km itäkoilliseen. Karhusaari on noin 120 x 450 m kokoinen, mäntymetsää kasvava saari, jonka rannat ovat kivikkoiset mutta hiekkapohjaiset; saaren luoteispäässä on myös hiekkarantaa. Kvartsilöytdöt (KM 23970:1-3) ovat löytyneet saaren lounaisrannan pohjoisosasta ja luoteispään rannalta.
Vuoden 2011 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Oravisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsipäässä olevassa Oravisaaressa, Anttilanniemeä vastapäätä, Katerman voimalaitoksesta 3,9 km itäkoilliseen. Oravisaari on nykyään kooltaan noin 150 x 320 m johtuen veden säännöstelystä, mutta aiemmin se on ollut huomattavasti suurempi. Saari on suoperäinen, ja siellä kasvaa pientä mäntyä ja koivua. Rannat ovat kivikkoiset mutta hiekkapohjaiset; paikoin kivikon ja korkeimman rannan välissä on veden syömä hietikko. Paikalta on löytöinä mm. kiviesineen katkelma, hioimen katkelma ja kvartsia (KM 23971:1-11), jotka on poimittu saaren lounaisrannalta noin 400 m matkalta. Hieman lounaisrannan keskivaiheilta luoteeseen on rannassa havaittu pienehkö,veden puoliksi syömä rautamalmikasa.
Vuoden 2011 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Sammalsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Sammalsaaressa, Katerman voimalaitoksesta 4 km koilliseen. Saari on kooltaan noin 80 x 200 m, ja siellä kasvaa mäntyä ja pientä koivua, aluskasvillisuutena suopursua. Saaren rannat ovat kivikkoiset, lounaisranta hiekkaperäinen; kaakkoisrannalta vesi on syönyt kaiken irtomaan ja se on pelkkää louhikkoa. Lounaisrannan pohjoispäässä oli suuri, noin 20 m läpimittainen ja muutamien metrien korkuinen, osaksi veden syömä rautamalmikasa, jonka pohjoispuolella oli muutamia pitkulaisia syvennyksiä. Kvartsilöytöjä (KM 23972) on tullut varsinkin saaren lounaisrannalta ja luoteispäästä.
Vuoden 2011 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Mäntysaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Sopasenlahden edustalla olevassa Mäntysaaressa, Katerman voimalaitoksesta 4,7 km koilliseen. Mäntysaari on kooltaan noin 160 x 740 m, matalalahko, ja siellä kasvaa havumetsää. Metsä on suureksi osaksi hakattu ja eteläpäässä maata on äestetty. Rannat ovat kivikkoiset, mutta hiekkapohjaiset; varsinkin lounaisrannalla on hiekkaa kivien väleissä sekä kivikon ja korkeimman rannan välisellä, veden syömällä alueella. Kvartsilöytöjä ja hioin (KM 23973:1-5) on saaren lounaisrannalta ja kaakkoispäästä noin 700 matkalta. Mäntysaaren luoteisosassa on tervahauta. Saaren lounaisrannalla on toinen asuinpaikka [79] Mäntysaari N.

Mantysaari N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Sopasenlahden edustalla olevassa Mäntysaaressa, Katerman voimalaitoksesta 4,8 km koilliseen. Mäntysaari on kooltaan noin 160 x 740 m, matalalahko, ja siellä kasvaa havumetsää. Metsä on suureksi osaksi hakattu ja eteläpäässä maata on äestetty. Rannat ovat kivikkoiset, mutta hiekkapohjaiset; varsinkin koillisranta on kivikkoinen, mutta siellä on matala ja leveä lahdelma, jonka rannalla on hieman runsaammin hiekkaa. Tältä kohdalta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 23974:1-2). Koillisrannan eteläosassa on lisäksi osin vedensyömä pienehkö rautamalmikasa. Mäntysaaren luoteisosassa on tervahauta. Saaren lounaisrannalla on toinen asuinpaikka [78] Mäntysaari S.

Saunasaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Pulkkilansalmen kaakkoispuolella olevan Saunasaaren lounaisrannalla sekä länsi- ja itäpäissä, Katerman voimalaitoksesta 5,3 km koilliseen. Saunasaari (230 x 780 m) kasvaa mäntymetsää, ja sen rannat ovat kivikkoiset; matalammalla lounaisrannalla kivien välissä on hiekkaa. Lisäksi paikoin kivikon ja nykyisen rannan välissä on veden syömä alue, jossa hiekkaa on runsaamminkin. Tällä alueella, lounaisrannan puolivälin paikkeilla, on havaittu runsaasti kvartsi-iskoksia ja kivitaltta (KM 23975:1-10) sekä useita nuotionpohjia ja palaneita kiviä. Kvartsia on löytynyt myös alueen kaakkois- ja luoteispäistä. Asuinpaikalta on lisäksi löytynyt hioin (KM 23918). Saaren koillisrannalla on toinen asuinpaikka [81] Saunasaari N.

Saunasaari N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Pulkkilansalmen kaakkoispuolella olevan Saunasaaren koillisrannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 5,5 km koilliseen. Saunasaari (230 x 780 m) kasvaa mäntymetsää, ja sen rannat ovat kivikkoiset. Paikoin kivien välissä sekä kivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä on veden syömällä alueella hiekkaa; tältä kohdin, koillisrannan puolivälin paikkeilta noin 200 m matkalta, on löytynyt kvartsia (KM 23976:1-2) sekä palaneita kiviä. Paikalta on lisäksi löytynyt kiviesine (KM 23917). Saaren lounaisrannalla on toinen asuinpaikka [80] Saunasaari S.

Kukkaro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontöjärven länsiosassa, Saunasaaren itäpuolella ja Lauttaniemen eteläpuolella olevassa pienessä Kukkaro-nimisessä saaressa (noin 80 x 80 m), Katerman voimalaitoksesta 5,7 km koilliseen. Saaressa kasvaa sekametsää, rannat ovat matalat ja kivikkoiset; vain lännessä on vähän hiekkarantaa. Matalan veden aikaan Kukkaroon pääsee kuivin jaloin Saunasaaresta. Länsirannan hiekasta on löytynyt muutamia kvartsi-iskoksia (KM 23977:1-2).

Kukkarokivi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Saunasaaren itäkärjen edustalla ja Lauttaniemen eteläpuolella olevassa pienessä Kukkarokivi-nimisessä saaressa (noin 20 x 20 m), Katerman voimalaitoksesta 5,7 km koilliseen. Kukkarokivi-saaressa kasvaa ruohoa ja yksi pajupensas, rannat ovat kivikkoiset mutta hiekkapohjaiset; saaren pohjoispuolella hiekkaa on eniten. Saari on suureksi osaksi veden säännöstelyn tuhoama. Löytöinä paikalta on kiviesineen teelmä, hioin ja kvartsia (KM 23978:1-4), jotka ovat löytyneet pääasiassa pohjoisosan hiekkarannalta. Täällä on havaittu myös pari nuotionpohjaa.

Pelkonen W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa olevan Pelkosen saaren (320 x 950 m) länsikärjessä, Katerman voimalaitoksesta 5,6 km itäkoilliseen. Saaren länsipään ranta on kivikkoinen; kivikon ja korkeimman rannan välissä on melko tasainen, noin 15 m leveä, veden kuluttama hiekkapohjainen alue, jossa kasvaa ruohoa. Rannan takana kasvaa sekametsää. Saaren länsikärjestä, rantakivikon yläpuolella olevalta rantahiekalta on löytynyt vähän kvartsia (KM 23979) ja palaneita kiviä, hieman enemmän niitä löytyi kylläkin lounaisrantaa kaakkoon mentäessä. Lähellä länsikärkeä oli lounaisrannalla veden osittain syömä rautamalmikasa. Saaressa on kaksi muuta asuinpaikkaa [85] Pelkonen SE ja [86] Pelkonen N.
Vuoden 2011 inventoinnissa kvartsi-iskoksia havaittiin paikalla hyvin vähäisesti.

Pelkonen SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa olevan Pelkosen saaren (320 x 950 m) lounaisrannan eteläosassa ja kaakkoiskärjessä, Katerman voimalaitoksesta 6,1 km itäkoilliseen. Lounaisrannan puolivälissä on niemi, jonka itäpuolella on hiekkarantainen lahti. Tästä kaakkoon ranta muuttuu kivikkoisesksi. Kaakkoiskärjessä on kivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä veden syömä tasanne, jossa on hiekkaa. Saaressa kasvaa pääasiassa mäntymetsää, kaakkoispäässä on sekametsää; paikoin rannassa on soistuneita kohtia. Löytöinä paikalta on hioin ja kvartsia (KM 23979). Saaressa on kaksi muuta asuinpaikkaa [84] Pelkonen W ja [86] Pelkonen N.
Vuoden 2011 inventoinnissa kvartsi-iskoksia havaittiin asuinpaikalla hyvin vähäisesti.

Pelkonen N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa olevan Pelkosen saaren (320 x 950 m) pohjoisrannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 6,2 km itäkoilliseen. Pohjoisranta on kivikkoinen ja lounaisrantaa jyrkempi. Rannan keskivaiheilta hieman etelään on kivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä hietikko, jonka kohdalta on löytynyt muutama kvartsi (KM 23979). Paikka kasvaa mäntymetsää. Saaressa on kaksi muuta asuinpaikkaa [84] Pelkonen W ja [85] Pelkonen SE.

Veklo W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Veklo-nimisen saaren länsikärjessä ja pohjoisrannan länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 6,8 km itäkoilliseen. Saari on kooltaan 340 x 1100 m. Länsikärki on kapea ja kivikkoinen, rantakivikon takana on veden syömä, ruohoa kasvava alue. Pohjoisrannalla itään mennessä on rantakivikon takana melko laaja veden syömä alue, josta kvartseja (KM 23980:1-3) on löytynyt runsaan 200 m matkalta. Saarella on toinen asuinpaikka [88] Veklo S.

Veklo S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Veklo-nimisen saaren lounaisrannan eteläosassa, Katerman voimalaitoksesta 7,3 km itäkoilliseen. Saari on kooltaan 340 x 1100 m. Saaren lounaisranta on kivikkoinen, rantakivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä on laaja veden syömä hiekka-alue. Lounaisrannan eteläosassa on pieni soistunut niemi, muuten saaressa kasvaa havumetsää. Soistuneen niemen rannasta on löytynyt melko paljon kvartsi-iskoksia; joitain iskoksia löytyi myös muualta lounaisrannalta (KM 23981:1-2). Saarella on toinen asuinpaikka [87] Veklo N.
Vuoden 2011 inventoinnissa paikalla havaittiin myös kvartsi-iskoksia.

Unisaari N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa olevan Unisaaren pohjoisrannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 6,9 km itäkoilliseen. Unisaaren (220 x 500 m) pohjoisranta on kivikkoinen, mutta kivikon ja nykyisen korkeimman rannan ja kivikon välissä on paikoin vedensyömää hietikkoa; kivien välistä on löytynyt muutama kvartsi-iskos (KM 23982). Saaren itäosassa kasvaa kuusikkoa, länsiosassa männikköä. Saaressa on toinen asuinpaikka [90] Unisaari S.
Inventoinnissa 2011 rannalla havaittiin vain muutama yksittäinen kvartsi-iskos.

Unisaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa olevan Unisaaren länsipäässä ja etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 6,8 km itäkoilliseen. Unisaaren (220 x 500 m) etelärannan itäpäässä on veden syömää hiekkaa ja soraa. Tästä länteen on hiekkarantainen lahdelma, jonka pohjoisrannalla on kesämökki. Lahdelma on hyvin matalaja mahdollisesti veden säännöstelyn aikaansaama. Lahdelman etelärantana on pitkä ja kapea hiekkasärkkä. Etelärannan hiekasta ja sorasta on tavattu kvartsi-iskoksia (KM 23982) ja palaneita kiviä. Kesämökin edustalla, lahdelman pohjois- ja länsiranta ovat löydöttämät, hiekkasärkältä löytyi muutama iskos. Saaren itäosassa kasvaa kuusikkoa, länsiosassa männikköä. Saaressa on toinen asuinpaikka [89] Unisaari N.
Vuoden 2011 inventoinnissa rannalla havaittiin vain muutama yksittäinen kvartsi-iskos.

Uniluoto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Unisaaren itäpuolella olevalla Uniluodolla, Katerman voimalaitoksesta 7,1 km itäkoilliseen. Uniluoto on ilmeisesti kuulunut Unisaareen ennen veden säännöstelyä; säännöstely lienee tuhonnut suurimman osan muinaisjäännöksestä. Kvartsilöytöjä (KM 23983) on tullut luodon etelärannalta. Luodon länsiosassa kasvaa joitakin suuria mäntyjä, itäosassa vain ruohoa ja pieniä koivuja. Rannat ovat kivikkoiset mutta hiekkapohjaiset.
Kohde oli vuoden 2011 inventoinnin aikana lähestulkoon veden alla.

Horttanainen 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 6,6 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa, Unisaaren eteläpuolella olevalla luodolla, joka on vedensäännöstelyn miltei kokonaan tuhoama. Luoto on kivikkorantainen, sen keskiosassa kivien välissä on vähän hiekkaa. Kasvillisuutena luodolla on pieni pensas ja pari ruohotuppoa. Luodon keskiosasta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 23984:1-2) ja palaneita kiviä. Luodosta itään on toinen luoto, jolla on myös asuinpaikka [93] Horttanainen 2.
Kohde oli vuoden 2011 inventoinnin aikana lähestulkoon veden alla.

Horttanainen 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 6,4 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa, Unisaaren lounaispuolella olevalla luodolla, joka on vedensäännöstelyn miltei täysin tuhoama. Luodon rannat ovat kivikkoiset, mutta keskellä on kivetön alue, jossa on tiivistä hiekkaa. Luodolla kasvaa vähän ruohoa ja pari kitukasvuista koivua. Luodon eteläpuolisesta kivikosta ja hiekasta on löytynyt kvartsia, pohjoispuolelta kivenkolosta on löytynyt kourutaltta (KM 23985:1-3). Luodosta länteen on toinen luoto, jolla on myös asuinpaikka [92] Horttanainen 1.
Kohde oli vuoden 2011 inventoinnin aikana lähestulkoon veden alla.

Kaisansaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Kaisanniemen pohjoispuolella olevassa pienessä Kaisansaaressa (20 x 180 m, Katerman voimalaitoksesta 6,7 km itäkoilliseen. Saaren rannat ovat vedensäännöstelyn syömät ja kivikkoiset. Eteläranta on matalampi ja hiekkapohjainen, pohjoisranta on jyrkempi ja louhikkoisempi. Saarella kasvaa suuria mäntyjä. Kvartsia (KM 23986:1-4) on löytynyt saaren etelärannalta sekä pohjoisrannan keskivaiheilta, saaren kapeimmalta kohdalta. Etelärannalla on havaittu lisäksi palaneita kiviä.

Tuuliniemi (290010095) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 7,4 km itään, Tervasalmen sillasta noin 1,5 km koilliseen. Tuuliniemi on säännöstelyn syömä hiekkarantainen niemennokka. Niemen kärkeen ja pohjoisrannalle, törmän juureen, on korkeiden rantatörmien suojaksi laitettu suuria kiviä. Niemen pohjoisosassa, kärjestä noin 200 m, on ilmeisesti kesäkäytössä oleva asuinrakennus ja sen koillispuolella sauna. Itäkärjessä kasvaa mäntyä ja koivua, muuten niemi on avointa, heinikkoa kasvavaa entistä peltoa. Löytöinä paikalta on kvartsia ja palanutta luuta (KM 23987:1-4), ja ne ovat niemen itäkärjestä ja pohjoisrannalta rantahiekasta ja -törmästä. Asuinpaikasta noin 200 m lounaaseen on Pöllykän saari, jossa on myös kivikautinen asuinpaikka [56] Pöllykkä. Saari on ollut yhteydessä Tuuliniemeen, ja kyseessä lienee yhtenäinen asuinpaikka-alue.

Tervasaari (290010096) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Tervasaari on Katerman voimalaitoksesta noin 7,5 km itään, Ontojärven eteläosassa, Tuuliniemen ja Hanhiniemen välissä, Tervasalmen pohjoispuolella oleva pieni noin 80 x 40 m kooltaan oleva saari. Rannat ovat kivikkoiset, etelässä on melko laaja veden syömä tasanne, jossa on myös hiekkaa. Saaressa kasvaa koivua, aluskasvillisuutena on ruohoa ja varpuja. Asuinpaikkalöydöt (KM 23989:1-5) ovat tulleet esille rantahietikolta tai -kivikosta.

Peurasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Ärjänsaaren ja Tuuliniemen välissä olevassa pienessä Peurasaaressa, Katerman voimalaitoksesta 7,6 km itäkaakkoon. Peurasaari on kivikkoinen ja sen länsiosasta lähtee luoteeseen pitkä kiviriutta. Saaressa kasvaa pienehköä mäntyä. Saaren länsipäästä ja etelärannalta on löytynyt melko paljon kvartsi-iskoksia (KM 23990:1-2); jonkin verran niitä on löytynyt myös pohjoisrannalta suurten kivien välissä. Kohde tunnetaan myös nimellä Ärjänselkä.

Ärjänluoto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa olevan Ärjänselän länsipuolella olevassa pienessä Ärjänluodon saaressa, Katerman voimalaitoksesta 8,2 km itäkoilliseen. Ärjänluoto lienee ennen säännöstelyä ollut Ärjänsaaren lounaiskärki. Ärjänluodon rannat ovat kivikkoa ja soraa, koillisosassa on veden syömä hiekkatasanne, josta asuinpaikkalöydöt (KM 23991:1-3) ovat pääasiassa peräisin. Saaressa kasvaa havumetsää.
Kohteen hiekkatasanne oli vuoden 2011 inventoinnin aikana lähes kokonaan veden alla.

Ärjä N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Ärjänsaaren pohjoisrannan länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 8,5 km itäkoilliseen. Ärjänsaari on hiekkarantainen, mutta rannat ovat pahoin vedensäännöstelyn syömiä. Saari on rantojen läheltä soistunut, keskiosassa kasvaa mäntymetsää. Asuinpaikkalöytöjä (KM 23992) on kauttaaltaan saaren rannoilta. Saarella on toinen asuinpaikka [100] Ärjä S.
Vuoden 2011 inventoinnnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Ärjä S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Ärjänsaaren etelärannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 8,6 km itäkoilliseen. Ärjänsaari on hiekkarantainen, mutta rannat ovat pahoin vedensäännöstelyn syömiä. Saari on rantojen läheltä soistunut, keskiosassa kasvaa mäntymetsää. Asuinpaikkalöytöjä (KM 23992, KM 28647, KM 30516) on kauttaaltaan saaren rannoilta. Saarella on toinen asuinpaikka [99] Ärjä N.

Vihtasaari W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosan keskivaiheilla olevan Vihtasaaren länsipäässä, Katerman voimalaitoksesta 9,7 km itäkoilliseen. Vihtasaari on 140 x 900 m kokoinen saari, joka matalan veden aikaan on itäpäästään yhteydessä Ala-Honkisen saareen. Saari on matala ja rannat veden syömät. Etelärannan länsiosassa ja saaren länsipäässä, kivikautisen asuinpaikan kohdalla, on laaja veden syömä tasanne. Paikalla kasvaa pientä suoperäistä sekametsää. Löytöinä (KM 23993:1-2) paikalta on hioin ja kvartsia, jotka ovat löytyneet rantahiekasta ja -kivikosta. Vesi lienee tuhonnut suuren osan asuinpaikasta. Saarella on kaksi muutakin asuinpaikkaa [102] Vihtasaari S ja [103] Vihtasaari E.

Vihtasaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosan keskivaiheilla olevan Vihtasaaren etelärannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 10 km itäkoilliseen. Vihtasaari on 140 x 900 m kokoinen saari, joka matalan veden aikaan on itäpäästään yhteydessä Ala-Honkisen saareen. Saari on matala ja rannat veden syömät. Etelärannalla on kivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä veden syömää hiekkaa, josta on löytynyt kvartsi-iskoksia ja palaneita kiviä. Saaren itäosa kasvaa mäntymetsää, lännessä on kuusikkoa. Saarella on kaksi muutakin asuinpaikkaa [101] Vihtasaari W ja [103] Vihtasaari E.

Vihtasaari E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosan keskivaiheilla olevan Vihtasaaren itäpäässä, Katerman voimalaitoksesta 10,3 km itäkoilliseen. Vihtasaari on 140 x 900 m kokoinen saari, joka matalan veden aikaan on itäpäästään yhteydessä Ala-Honkisen saareen. Saari on matala ja rannat veden syömät. Saaren itäosa kasvaa mäntymetsää, ja itäpään rannoilla on kvartsi-iskoksia, nuotionpohjia ja palaneita kiviä. Saarella on kaksi muutakin asuinpaikkaa [101] Vihtasaari W ja [103] Vihtasaari E.

Ala-Honkinen W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosan keskivaiheilla olevassa Ala-Honkisen saaressa, Katerman voimalaitoksesta 10,3 km itäkoilliseen, saaren lounaisrannan puolivälin paikkeilla, jossa on hiekkarantainen lahdelma. Ala-Honkinen on 1,6 x 0,6 km kokoinen saari, jonka itäkärki on melko laajalta alueelta veden syömä. Saaren lounaisranta on suureksi osaksi kivikkoinen, eteläosasta on matalan veden aikaan yhteys hiekkakannasata pitkin Vihtasaareen. Saaren länsiosassa kasvaa pääasiassa mäntymetsää, lahdelman kohta on soistunut. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 23994:1-2). Saarella on kaksi muutakin asuinpaikkaa [57] Ala-Honkinen SE ja [105] Ala-Honkinen N.

Ala-Honkinen N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosan keskivaiheilla olevassa Ala-Honkisen saaressa, Katerman voimalaitoksesta 10,9 km itäkoilliseen, saaren pohjoisrannan puolivälin paikkeilla, jossa on hiekkarantainen lahdelma. Ala-Honkinen on 1,6 x 0,6 km kokoinen saari, jonka itäkärki on melko laajalta alueelta veden syömä. Saaren pohjoisranta on kivikkoinen lukuunottamatta asuinpaikan kohdalla olevaa hiekkaista lahdelmaa. Saaren pohjoisosassa kasvaa osaksi mäntymetsää, osaksi se on soistunut ja kasvaa pensaikkoa. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 23995). Saarella on kaksi muutakin asuinpaikkaa [57] Ala-Honkinen SE ja [104] Ala-Honkinen W.

Aarresaari 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskivaiheilla, lähellä järven etelärantaa olevalla pienellä Aarresaarella, Katerman voimalaitoksesta 10,3 km itään. Saari on kooltaan noin 90 x 140 m, sen rannat ovat korkeahkot ja kivikkoiset; vain etelässä on matala hiekkaranta. Saaressa kasvaa mäntymetsää. Asuinpaikkalöydöt (KM 23997) ovat lähinnä saaren lounaiskärjestä.

Hakosaaret N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskivaiheilla, lähellä järven etelärantaa olevalla luodolla, Aarresaaren pohjoispuolellla, Katerman voimalaitoksesta 10,4 km länteen. Luoto on miltei kokonaan vedensäännöstelyn tuhoama. Luodolla kasvaa pientä mäntyä ja pari suurehkoa koivua. Rannat ovat kivikkoiset, mutta itäosassa on myös vähän hiekkaa, ja tältä kohdin on löytynyt jonkin verran kvartsi-iskoksia (KM 23999).

Hakosaaret S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskivaiheilla, lähellä järven etelärantaa, Aarresaaren itäpuolella, Katerman voimalaitoksesta 10,6 km itään. Kyseessä on kaksi toisistaan vajaan 200 m etäisyydellä olevaa luotoa, jotka alunperin ovat saattaneet muodostaa pitkän, itä-länsisuuntaisen, saaren; nyt vain saaren päät ovat korkean veden aikana vedenpinnan yläpuolella. Asuinpaikka on miltei kokonaan tuhoutunut veden säännöstelyn vuoksi. Läntisellä luodolla kasvaa kuusta ja koivua, itäisessä vain ruohoa ja yksi koivu. Luotojen rannat ovat kivikkoiset, ja vain läntisen luodon kaakkoisrannalla on hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt (KM 24000) ovat tulleet kivikosta.

Hiekkasaari (290010109) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskivaiheilla, lähellä järven etelärantaa, Leväniemen pohjoispuolella olevassa pienessä Hiekkasaaressa, Katerman voimalaitoksesta 11,2 km itään. Saari on kooltaan noin 40 x 120 m, ja matalan veden aikaan se on kaakkoispäästään yhteydessä mantereeseen. Saaren rannat ovat kivikkoiset, etelässä on myös hiekkaa. Saaressa kasvaa mäntymetsää. Asuinpaikkalöydöt (KM 24001) ovat saaren etelärannalta.

Ylä-Honkinen W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Ylä-Honkinen -nimisen saaren länsipään eteläkärjessä, Katerman voimalaitoksesta 12,4 km itäkoilliseen. Ylä-Honkinen on 0,5 x 1,8 km kokoinen saari, jonka länsipään ranta on kivikkoinen, pohjoisessa ja lännessä ranta on paikoin soistunut. Maaperä on hiekkaa. Saaren länsipäässä on kaksi niemeä, joista eteläisimmän rantakivien väleistä on löytnyt kvartsia (KM 24002). Saaressa on neljä muuta asuinpaikkaa: [111] Ylä-Honkinen N, [112] Ylä-Honkinen E, [113] Ylä-Honkinen SE, [114] Ylä-Honkinen S.

Ylä-Honkinen N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Ylä-Honkinen -nimisen saaren pohjoisrannan itäosssa, Katerman voimalaitoksesta 13,4 km itäkoilliseen. Ylä-Honkinen on 0,5 x 1,8 km kokoinen saari, jonka länsipään ranta on kivikkoinen, pohjoisessa ja lännessä ranta on paikoin soistunut. Maaperä on hiekkaa. Saaren pohjoisranta on kivikkoa, paikoin savista hiekkaa. Pohjoisrannalta kivien välistä ja savisesta hiekasta, rannan puolivälin paikkeilta noin 400 m matkalta, on löytnyt kvartsi-iskoksia (KM 24003) ja hioin (KM 23922). Saaressa on neljä muuta asuinpaikkaa: [110] Ylä-Honkinen W, [112] Ylä-Honkinen E, [113] Ylä-Honkinen SE, [114] Ylä-Honkinen S.

Ylä-Honkinen E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Ylä-Honkinen -nimisen saaren itäkärjessä, Katerman voimalaitoksesta 14,1 km itäkoilliseen. Ylä-Honkinen on 0,5 x 1,8 km kokoinen saari, jonka länsipään ranta on kivikkoinen, pohjoisessa ja lännessä ranta on paikoin soistunut. Maaperä on hiekkaa. Saaren itäkärjessä on säännöstelyn kuluttama hiekkatasanne, josta on löytnyt kvartsi-iskoksia (KM 24003), palaneita kiviä ja muutama nuotionpohja. Saaressa on neljä muuta asuinpaikkaa: [110] Ylä-Honkinen W, [111] Ylä-Honkinen N, [113] Ylä-Honkinen SE, [114] Ylä-Honkinen S.
Rantahiekasta löytyi vuoden 2011 inventoinnissa asbestisekoitteinen saviastian pala, kivilaji-iskos ja kvartsi-iskoksia.

Ylä-Honkinen SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Ylä-Honkinen -nimisen saaren etelärannan itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 13,6 km itäkoilliseen. Ylä-Honkinen on 0,5 x 1,8 km kokoinen saari, jonka länsipään ranta on kivikkoinen, pohjoisessa ja lännessä ranta on paikoin soistunut. Maaperä on hiekkaa. Saaren etelärannassa on säännöstelyn syömä hiekkaranta sekä jyrkkä rantatörmä. Rantatörmän kohdalta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 24005). Saaressa on neljä muuta asuinpaikkaa: [110] Ylä-Honkinen W, [111] Ylä-Honkinen N, [112] Ylä-Honkinen E, [114] Ylä-Honkinen S.

Ylä-Honkinen S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Ylä-Honkinen -nimisen saaren etelärannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 13,1 km itäkoilliseen. Ylä-Honkinen on 0,5 x 1,8 km kokoinen saari, jonka länsipään ranta on kivikkoinen, pohjoisessa ja lännessä ranta on paikoin soistunut. Maaperä on hiekkaa. Saaren etelärannassa on säännöstelyn syömää hiekkaranta sekä jyrkkä rantatörmä. Etelärannassa on kolme lahdelmaa, joista läntisin on rannan puolivälissä; tämän lahden länsirannalla on tervahaudan pohja. Tervahaudan edustalla ja siitä noin 500 m länteen on rantahiekasta ja noin metrin korkuisessa rantatörmästä löytnyt asuinpaikkalöytöjä (KM 24006). Saaressa on neljä muuta asuinpaikkaa: [110] Ylä-Honkinen W, [111] Ylä-Honkinen N, [112] Ylä-Honkinen E, [113] Ylä-Honkinen SE.

Nauvunsalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 2,4 km pohjoiskoilliseen, Nauvunsalmen pohjoisrannalla, Heinälahdentien sillan ja Paskoniemen välissä. Paikalla on matala, vedensyömä ranta, jossa on hienoa hiekkaa, eräin kohdin miltei savea. Rannalla on jonkin verran kiviä, varsinkin sillan ja Paskoniemen puolivälin paikkeilla. Paskoniemen puoleiseen osaan on rakennettu kesämökki. Asuinpaikkalöytöjä sekä palaneita kiviä ja nuotiokiveyksiä on löytynyt rannalta, runsaan 300 m matkalta. Koekuopituksen perusteella kyseessä on noin 30 m leveä ja 200 m pitkä kivi- ja varhaismetallikautinen asuinpaikka-alue.

Niemelä (290010116) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 3 km pohjoiskoilliseen, Anttilanniemen pohjoisrantaan laskevalla rinteellä, noin 0,5 km kaakkoon Niemelän talosta. Paikalla on pelto, jonka länsiosasta on kiviä pois heiteltäessä löytynyt reikäkivi (KM 23559). Kynnetyn pellon länsiosassa, noin 100 m rannasta, on havaittu viitteitä muinaisjäännöksestä (kvartsi-iskos KM 24672).

Katerman koulu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, 4,2 km Katerman voimalaitoksesta pohjoiskoilliseen, Katerman koulun lounais- ja kaakkoispuolella olevassa rannassa. Ranta on hienoa hiekkaa, lounaassa on hiekan seassa jonkin verran kiviäkin. Rannan takana kasvaa mäntymetsää, joka lounaassa on hieman soistunut. Kvartsi-iskoksia (KM 24673:1-2) on löytynyt rantahietikosta.

Sopasenniemi (290010118) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 4,3 km koilliseen, Sopasenniemen kärjessä ja kärjen etelärannalla. Sopasenniemen ranta on kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen; niemen kärki on avointa peltoa. Sopasenniemessä on kahden tilan rakennuksia, pohjoisessa Mäkituvan ja etelässä Sopasenniemen. Niemen etelärannalla, Aholan tilan alueella, on hieman soistunutta metsää. Asuinpaikkalöytöjä (KM 24674:1-2) on tullut pitkin rantaa, kivien välistä.

Sopasenlahti S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Sopasenlahden etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 4,2 km koilliseen. Ranta on kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen; muutamissa kohdissa on hiekkarantaakin. Itäosassa maasto kohoaa jyrkästi, ja täältä on hakattu mäntymetsää. Länsiosa on matalampaa, hieman suoperäistä metsää. Kvartsi-iskoksia (KM 24675:1-4) on löytynyt pesäkkeittäin eri kohdista rantaa.

Sopasenlahti N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Jokiniemessä, Sopasenlahden pohjoisrannalla, Katerman voimalaitoksesta 4,7 km koilliseen. Ranta on kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen; paikoin on pelkkää hiekkarantaakin. Rannan takana kasvaa havumetsää, rannan lähellä maasto on paikoin soistunutta. Rannan puolivälin paikkeilla on mökki, ja toinen mökki on rannan itäpäässä. Rannasta on koko niemen matkalta runsaasti asuinpaikkalöytöjä (KM 24676:1-3) sekä palaneita kiviä. Reikäkivi (KM 23573) on löytynyt niemen itäpäässä olevan mökin edustalta.

Pieni Lauttasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 6,6 km koilliseen, Ontojärven länsiosassa, Selkäniemen talosta 0,9 km eteläkaakkoon, kahdesta Lauttasaareksi merkitystä saaresta eteläisemmässä. Pieni Lauttasaari on kooltaan 40 x 100 m, sen keskellä kasvaa sekametsää, mutta säännöstely on muuttanut saaren suurimmaksi osaksi vedensyömäksi kivikoksi; vain joissain kohdissa kivien seassa on hiekkaa. Asuinpaikkalöytöjä (KM 24677) ja palaneita kiviä on tullut sieltä täältä rantakivien välistä. Viereisessä saaressa on mahdollinen asuinpaikka [122] Iso Lauttasaari.

Iso Lauttasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 6,8 km koilliseen, Ontojärven länsiosassa, Selkäniemen talosta 0,8 km eteläkaakkoon, kahdesta Lauttasaareksi merkitystä saaresta pohjoisemmassa. Iso Lauttasaari on kooltaan 120 x 200 m, saaressa kasvaa sekametsää, pohjoispuoli on suoperäinen. Saaren rannat ovat säännöstelyn syömät ja kivikkoiset; vain siellä täällä on kivien välissä hiekkaa. Paikalta on löytynyt palaneita kiviä ja kvartsia, jota ei ole otettu talteen. Saaren koilliskulmassa on kiviraunio, joka on mahdollisesti kokonaan maatuneen kämpän kiuas. Viereisessä saaressa on myös asuinpaikka [121] Pieni Lauttasaari.

Naurissaari (290010123) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Selkälänniemen talosta 1,1 km kaakkoon, Katerman voimalaitoksesta 7,4 km itäkoilliseen. Naurissaari on kooltaan 0,3 x 0,8 km, rannoiltaan soistunut. Rannoilla kasvaa monin paikoin haapapensaikkoa, muuten saaresta on metsä kaadettu. Naurissaaren matalat rannat ovat vedensäänöstelyn syömät. Eteläranta on saaren itä- ja keskiosassa hietikkoa, josta on löytynyt kvartseja (KM 24678:1-5). Kvartseja on löytynyt myös länteen päin olevasta lahdelmasta ja saaren itäkärjestä.

Vattusaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Selkäniemen talosta 2 km kaakkoon, Katerman voimalaitoksesta 7,5 km itäkoilliseen olevassa Vattusaaressa. Saari on kooltaan 0,2 x 1,0 km, ja siellä kasvaa pääasiassa mäntymetsää. Saaren itäpää on rannan lähettyvillä suoperäinen, ja siellä kasvaa koivua ja pajua. Etelärannan itäosassa on hiekkarantaa sekä korkeahko veden kuluttama rantatörmä; täältä on löytynyt kvartsia, piitä ja palaneita kiviä. Asuinpaikkalöytöjä (KM 24679:1-7) on myös muualta, kuten saaren länsikärjen tuntumasta ja pohjoisrannalta. Saaren etelärannan lähellä on tervahauta, johon liittynee rannalta löytynyt kuonan pala. Pohjoisrannan keskivaiheilla on lisäksi osin veden tuhoama rautamalmikasa.
Vuoden 2011 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan. Hiekassa oli paljon rautamalmihippuja.

Voittolan Saunasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Selkäniemen ja Hakkaranniemen välissä, Katerman voimalaitoksesat 7,8 km koilliseen. Kyseinen saunasaari on kooltaan 120 x 350 m, sen länsiosa on itäosaa korkeampi; länsipäässä on paikoin näkyvissä avokallio. Länsiosassa kasvaa havumetsää, itäpäässä koivua. Rannat ovat veden säännöstelyn syömät. Etelärannalla on alkuperäisen rantakivikon takana vähäkivinen alue, jossa on hiekkaa tai savea, länsirannalla on hiekkapohjainen kivikko. Asuinpaikkalöydöt (KM 24683:1-5) ovat lähinnä saaren länsipään eteläkärjestä ja pohjoisrannan itäkärjestä, missä on havaittu lisäksi palaneita kiviä. Länsirannan pohjoiskärjen eteläpuolella on maatuneen kämpän jäännökset.

Savisaari (290010126) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Hakkaranniemen ja Hakkaransaaren eteläpuolella, Selkäniemen talosta 1,0 km itäkoilliseen, Katerman voimalaitoksesta 7,8 km koilliseen. Savisaaren koko on 180 x 360 m, mutta veden säännöstely on erottanut sen itäkärjen erilliseksi luodoksi. Savisaari on matala, sen rannat ovat suureksi osaksi soistuneet, ja ne kasvavat tiheää sekametsää. Pohjoisosa on muuta saarta hieman korkeampi ja kuivempi. Rannat ovat kauttaaltaan kivikkoiset; länsikärjessä on näkyvissä kalliotakin. Asuinpaikkalöydöt (KM 24686:1-4) ovat eri puolilta saaren rannoilta.

Hakkaransaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Hakkaranniemen kaakkoispuolella, Raitamaan talosta 600 m kaakkoon ja Katerman voimalaitoksesta 8,1 km koilliseen. Hakkaransaari (160 x 450 m) on korkeahko ja kuiva. Saaren länsipäässä kasvaa mäntymetsää ja siellä on paikoin kalliota näkyvissä; itäosa on matalampi ja siellä on viljelemättä jäänyt pelto sekä vanha riihi koillisrannan lähellä, noin 100 m itäkärjestä. Rannat ovat kivikkoiset, mutta hiekkapohjaiset; alkuperäisen rannan ja nykyisen korkeimman rannan välissä on veden syömä alue, jossa hiekkaa on runsaammin. Miltei kaikkialta saaren rannoilta on löytynyt kvartsia (KM 24688:1-9), mutta eniten itäkärjen laajalta vedensyömältä alueelta, jossa on havaittu lisäksi nuotionpohjia ja palaneita kiviä.

Punuri (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Hakkaranniemen edustalla, Heikkinen-saaren ja Hakkaransaaren välissä, Katerman voimalaitoksesta 8,7 km koilliseen. Punuri-saari on kooltaan 160 x 249 m ja siellä kasvaa pääasiassa kuusimetsää; osaksi saari on kalliorantainen. Saaren rannat ovat kivikkoiset, mutta kivien välissä on hiekkaa. Rantakalliossa on kvartsipaljastumia, joista kvartsia on rapautunut rannalle. Lähinnä länsikärjen etelätyven rannasta on löytynyt muutama kvartsi-iskos (KM 24689:1-2).

Heikkinen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Saunaniemen eteläpuolella, Katerman voimalaitoksesta 9 km koilliseen Heikkinen-nimisessä saaressa. Heikkinen on kooltaan 260 x 350 m, osin suoperäinen saari, jossa kasvaa paikoin mäntymetsää ja paikoin tiheää sekametsää. Saaren rannat ovat kivikkoiset ja muutamissa kohdin kallioiset; kaakossa ja idässä on myös hieman hiekkarantaa. Heikkisen etelä- ja kaakkoisrannalta on löytynyt muutamia epämääräisiä kvartseja (KM 24690); koillisrannalla on rautamalmikasa.

Pikku-Heikkisen luoto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Saunaniemen eteläpuolella, Katerman voimalaitoksesta 9 km koilliseen. Kyseessä on pieni (noin 20 x 50 m) kallioluoto 50 m päässä Pikku-Heikkinen -nimisestä saaresta etelään. Luodon rannat ovat kivikkoiset, säännöstelyn syömät, mutta paikoin siellä on hiekkaakin. Luodolla kasvaa muutamia mäntyjä. Luodon etelä- ja kaakkoisrannalta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 24691:1-3) ja pari nuotiokiveystä.
Luoto oli vuoden 2011 inventoinnin aikana lähes täysin veden alla.

Pikku-Heikkinen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Saunaniemen talosta 500 m etelään ja Katerman voimalaitoksesta 9 km koilliseen. Pikku-Heikkinen on 100 x 100 m kokoinen, osin kallioinen saari, jossa kasvaa sekametsää. Saaren rannat ovat veden säännöstelyn syömät. Saaren rannoilta on sieltä täältä löytynyt muutamia kvartseja (KM 24692).

Pönkäsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Hakkaranniemen pohjoispuolella olevan Ampulahden suulla, Katerman voimalaitoksesta 8,6 km koilliseen. Pönkäsaari on 40 x 80 m kokoinen veden säännöstelyn syömä saari, jossa kasvaa pääasiassa mäntyä. Rannat ovat kivikkoiset, mutta etelärannalla ja saaren länsipäässä on hiekkarantaakin. Asuinpaikkalöytöinä (KM 24695:1-4) saarelta on kvartsia ja kiviesineen katkelma, jotka ovat löytyneet lähinnä saaren länsipäästä mutta myös itäpäästä.

Pitkähiekka (290010133) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven pohjoisrannalla, Katerman voimalaitoksesta 14 kilometriä pohjoiskoilliseen. Kyseessä on Hietaperän koulun lounais- ja länsipuolella olevan Hietaperänlahden koillisranta, lahden pohjukkaan pohjoisesta laskevaan puroon saakka. Paikalla on hienoa, kivetöntä hiekkaa, takana on korkea vedensyömä rantatörmä ja mäntymetsää. Paikoin ranta on matalampi ja soistunut. Vesi- ja ympäristöpiiri on tehnyt veneenpitopaikan noin 200 metriä koulusta lounaaseen sekä rantaan vastaan kohtisuoria kivivalleja rannan suojaksi eroosiota vastaan. Rantahiekasta on löytynyt yksittäisiä kvartsi-iskoksia (KM 24696) sieltä täältä, lahden pohjukasta aina veneenpitopaikan kaakkoispuolelle asti.
Vuoden 2008 tarkastuksen yhteydessä paikalta löydettiin lisää kvartsi-iskoksia. Nyt kvartsi-iskoksia löytyi vain veneenvetopaikan länsipuolelta, noin kymmenen metrin matkalta. Rantatörmän päälle tehtiin koepistoja, joista ei löytynyt merkkiä muinaisjäännöksestä.
Vuoden 2012 inventoinnissa (MH) kohde oli ennallaan. Tarkastuksessa havaittiin muutamia yksittäisiä kvartsi-iskoksia.
Vuonna 2008 havaittiin paikalla kuoppajäännös, jonka halkaisija on 3,5 metriä ja syvyys 0,4 metriä. Päällepäin loivareunainen kuoppa näyttää vanhalta. Turpeen alla on ohut harmaa huuhtoutumiskerros ja sen alla sotketun näköistä maata sekä pohjalla että reunalla. Kuopan funktio ei tutkimuksessa selvinnyt. Muistitiedon mukaan alueelle olisi talvisodan aikana haudattu kolme puna-armeijan sotilasta. Kyse saattaa olla tietenkin olla jostakin näistä haudoista. Kuoppa ei kuitenkaan vaikuttanut haudalta.
Vuonna 2012 paikalta siirrettiin kuuden vainajan jäännökset Saunajärvelle Paloahoon.

Järvelä (290010134) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, pohjoiseen avautuvalla rannalla, Katerman voimalaitoksesta 4,2 km itäkoilliseen, Järvelän talon kohdalla. Kivikautinen asuinpaikka-alue on 162 m mpy olevan rantatörmän päällä, jota vedenpinnan säännöstely kuluttaa nopeasti. Asuinpaikalta on löytöinä mm. kivitaltta, keramiikkaa, piitä ja kvartsia. Varhaismetallikautinen asuinpaikka-alue on noin 40 m päässä kivikautiselta asuinpaikka-alueelta. Asuinpaikan itäpuolella alkaa toinen asuinpaikka [135] Tuhkaniemi.

Tuhkaniemi (290010135) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannan länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 5,2 km itäkoilliseen, Järvelän talosta 1 km itään. Kohde rajoittuu lännessä Järvelän asuinpaikkaan [134] ja kaakossa Kapustaniemen asuinpaikkaan [55]. Järvelän, Tuhkaniemen ja Kapustaniemen asuinpaikat muodostavat melko yhtenäisen asuinpaikan, jolla pituutta rantaa myötäillen on yhteensä 3 km (asuinpaikka on jaettu osiin käsittelyn helpottamiseksi). Tuhkaniemen ranta (ei siis peruskarttaan merkitty Tuhkaniemi) on koko alueella matala, osittain hiekkarantaa ja osittain hiekkapohjaista kivikkoa. Lännessä rantatörmä on matala, ja törmän takana on pieni kosteikko. Tuhkaniemen kärki on korkeahko, vedensyömä; kaakkoon ja etelään päin ranta muuttuu jälleen matalaksi. Rannan takana kasvaa mäntymetsää. Asuinpaikkalöydöt (KM 24698:1-9) on poimittu pääasiassa kosteikon kohdalta rannasta sekä Tuhkaniemen kärjen itärannalta; täällä on havaittu myös palaneita kiviä sekä tulisijoja. Vuonna 2014 on toimitettu kokoelmiin saviastianpaloja hiekkarannalta Tuhkaniemen ja Kapustaniemen asuinpaikkojen välistä KM 40335 (p=7110490, i=601230 ETRS-TM35FIN).

Vihtaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosan etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 5,9 km länteen. Vihtaniemi on alkuaan ollut niemi, mutta vedenpinnan säännöstely on erottanut sen erilliseksi saareksi, joka kooltaan on 100 x 300 m. Vihtaniemi on kuivaa mäntykangasta; sen rannat ovat säännöstelyn syömät. Pohjoisranta on kivikkoinen, itäkärjessä on hiekkarantaa, eteläranta on matala ja savinen. Vihtaniemen itäkärjestä on löytynyt kvartsi-iskos, samoin kuin niemen mantereenpuoleisesta pohjoistyvestä (KM 24699).

Paloniemi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itärannalla, Paloniemen lomakylän ja Paloniemen talon välissä olevan lahden rannalla, Katerman voimalaitoksesta 15,5 km itäkoilliseen, Katerman voimalaitoksesta 15,5 km itäkoilliseen. Kyseessä on matala, länttä kohti avautuva hiekkarantainen lahti. Hiekkarannalta on löytynyt kvartsia (KM 24700), mutta asuinpaikka lienee miltei kokonaan tuhoutunut, koska ranta on tällä kohdalla matala ja soistunut.

Hiltulanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Pajakkajoen etelärannalla, Saarikosken länsipuolella, vastapäätä Ketolan taloa. Pajakkajoki tekee jyrkän mutkan Hiltulanniemen ympäri. Niemen rannat ovat kivikkoiset, joko hiekka- tai savipohjaiset; maasto rannan takana on soistunutta mäntymetsää. Hiltulanniemen kärjestä ja sen pohjoisrannalta noin 400 m matkalta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 24701:1-4). Muutama kvartsi on löytynyt myös niemenkärjen lounaisrannalta. Kertomuksen mukaan Hiltulanniemen ja Huovisenniemen koillisrannan välillä sijaitsee ns. lapinpato, joka olisi kivistä tehty; pato saattaisi näkyä veden ollessa hyvin matalalla.

Lukanniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee Pajakkajoen varella, sen itäpuolella, Jämäslahden ja Särkijoen välisen niemen kärjessä. Säännöstelyn vaikutuksesta Jämäslahti lienee alkuperäistä suurempi ja myös Lukanniemi on muuttunut useaksi erilliseksi saareksi. Asuinpaikka-alue sijoittuu niemen kärkeen, joka on korkean veden aikaan noin 400 x 100 m kooltaan oleva saari. Saari käsittää kaksi kumparetta. Kärjessä, länsiluoteessa on noin 100 x 20 m kokoinen kumpare ja mantereen puolella, itäkaakossa on 250 x 80 m kumpare. Näiden välissä on matala ja kapea kohta. Alue on pääosin mäntymetsää. Rannat ovat kivikkoiset, kumpareiden välisen matalan kohdan rannassa on hiekkaa.
Kohteen koillisosassa, lähellä rantaa on tervahaudanpohja. Kohteen itäpäässä on peltoraunioita sekä kaksi selvää rakennuksenpohjaa. Lukanniemestä kerrotaan ennen sotia löytyneen myös luita. Kohteen länsisosassa on erilaisia kuoppia, jotka saattavat olla hautoja.
Vuonna 2022 tiesuunnitelmiin liittyneissä koekaivauksissa suunnitellulta pysäköintialueelta löydettiin merkkejä esihistoriallisesta kulttuurikerroksesta. Alueelle kaivetuista koekuopista saatiin talteen kvartsiytimiä ja -iskoksia, palanutta luuta ja rautakuonaa. Ytimet liittyvät
paikalliseen kvartsin työstöön. Aiemman tutkimuksen ja tässä tutkimuksessa saatujen havaintojen perusteella huvilan kohdalla on ollut varhaismetallikautinen asuinpaikka, josta on osa säilyneenä suunnitellun parkkipaikan alueella sekä huvilan itäpuolella. Lisäksi suunnitellun tielinjan pohjoisreunassa on syvä, pitkulainen painanne. Sen pohjalla on kaksoismaannos. Tielinjalta havaittuihin keittokuoppiin tehdyistä koekuopista havaittiin useita podsolimaannoskerroksia joiden perusteella ne ajoittuvat todennäköisesti esihistorialliselle ajalle.

Ronivaara (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviröykkiöt sijaitsevat Ontojärven länsipuolella, Katerman voimalaitoksesta 6,5 km koilliseen, Ronivaaran talosta 450 m kaakkoon, Ronivaaran kaakkoisrinteen juurella virtaavasta purosta 15 m itään ja Ronivaaran taloon johtavasta tiestä 25 m koilliseen. Kohteessa on etelä-pohjois -suunnassa rinnakkain kaksi sammaleen peittämää suurehkoista kivistä tehtyä röykkiötä. Pohjoisemman röykkiön (halk. 2,5 m) keskeltä on suurelta alalta heitetty kiviä pois; eteläisempi (halk. 1,5 m, korkeus 0,4 m) on koskematon. Paikalla on suon laidassa, länteen viettävässä rinteessä, nuorta mäntymetsää.

Mäntypuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosaan laskevan Vieksinjoen Syväsalmen länsirannalla, Mäntypuron suussa, Katerman voimalaitoksesta 6,3 km pohjoiseen. Maaperä paikalla on hienoa hiekkaa, ja kasvillisuutena on havupuuvaltaista sekametsää. Puron pohjoispuolella rannassa on noin metrin korkuinen törmä, eteläpuolella törmä on matalampi. Mäntypuron suun molemmin puolin on löytynyt kvartsia (KM 25080:1-2) ja palanutta kiveä. Pohjoispuolella asuinpaikkahavaintoja on noin 100 m matkalla, eteläpuolella havainnot ulottuvat noin 50 m matkalle.

Syväsalmen harju (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 6,2 km pohjoiseen, Vieksijoen Syväsalmen itärannalla olevan korkean harjun länsiosassa, noin 100 m harjun länsipäästä. Paikalla kasvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuutena suopursua, mustikkaa ja puolukkaa. Paikalla on vanha, pienehkö sorakuoppa. Sorakuopan reunasta 5 m itään on 3,5 m läpimitaltaan ja 1,2 m syvyydeltään oleva kuoppa, jonka pohjalla on pieni kuoppa; jälkimmäinen vaikuttaa jälkeenpäin kaivetulta. Tästä 30 m etelään, melko jyrkästi etelään tai lounaaseen viettävässä rinteessä on toinen kuoppa, joka on 3,5 m läpimitaltaan ja 1 m halkaisijaltaan.

Rantala (290010143) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsipuolella olevan Ison Kylmäjärven koillisrannalla, Katerman voimalaitoksesta 5,8 km pohjoiseen. Ranta on hiekkapohjainen ja jonkin verran kivikkoinen. Matalahkon törmän päällä kasvaa koivuja ja niiden takana nurmea; luoteessa ranta muuttuu kivikkoisemmaksi. Rannassa, noin 50-60 m talosta länteen, on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 25081).

Kylmä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ontojärven länsipäässä, Katerman voimalaitoksesta 5 km pohjoiseen, noin 1 km Katerman koulusta luoteeseen, koululle menevän tien molemmin puolin. Paikalla on pieni sorakuoppa, jonka länsireunalta lähtee metsätie pohjoiseen. Metsätiestä 23 m länteen ja koululle vievältä tieltä 15 m pohjoiseen alkaa pyyntikuoppa-alue, jossa on 9 kuoppaa; muutamaa niistä on kaiveltu. Metsätieltä on lisäksi löytynyt kvartsia (KM 25082:1-2). Tiettävästi pyyntikuoppia on ollut myös näistä kuopista etelään ja koulusta länteen päin, Heinälahteen pistävällä niemellä, mutta hakkuiden vuoksi niitä ei ole pystytty havaitsemaan.

Kaisanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Tervasalmen sillasta 1,5 km pohjoiskoilliseen, Kaisanlahden itäpuolella ja Kaisanniemen pohjoisrannalla, Katerman voimalaitoksesta 6,3 km itään. Kaisanlahden pohjukka on suota, mutta maasto muuttuu idässä Kaisanniemen kohdalla kuivaksi. Kaisanniemen ranta on kivikkoinen, länsikärjessä kivikon takana on veden syömää hiekkaa, josta pääosa asuinpaikkalöydöistä (KM 25083:1-3) on tullut. Länsikärjestä 300 m itään niemen pohjoisranta tekee mutkan; säännöstely on muuttanut aiemman niemen pieneksi luodoksi. Ranta on tällä kohdin matala. Kaisanniemen länsiosassa kasvaa pientä havupuuta ja pensaikkoa. Asuinpaikan pituus on kaikkiaan noin 400 m. Paikalla on myös 10 kiviröykkiöitä, joista 8 on tutkittu kaivauksin; kyseessä lienevät historiallisen ajan peltoraunioita.

Tervaniemi 1 (290010146) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 6,5 km itäkaakkoon, Tervasalmen sillan itäpuolella, Ontojärven ja sen eteläpuolisen Nurmesjärven välisen niemen pohjoisrannalla, Kuhmo-Kajaani -maantien pohjoispuolella. Kyseessä on maantien ja rannan välinen kapeahko pohjoiseen viettävä rinne, jossa kasvaa havumetsää; paikoin siinä on peltoa. Ranta on hiekkapohjainen, joissakin kohdin savinen, suureksi osaksi kivikkoinen. Asuinpaikkalöydöt (KM 25084:1-3) ovat pääasiassa pellon kohdalta rannasta.

Tervaniemi 2 (290010147) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Tervasalmen itäpuolisessa, suon mantereesta erottavassa niemessä, Tervasalmen talosta 800 m itään, Katerman voimalaitoksesta 7,3 km itäkaakkoon. Niemi on itäkaakko-länsiluode -suuntainen ja kooltaan 60 x 500 m. Niemeä halkoo voimajohtolinja. Niemessä kasvaa tiheää pientä männikköä voimajohtolinjan kohtaa lukuunottamatta. Rannat ovat vedenpinnan säännöstelyn kuluttamat, etenkin niemen luoteiskärjessä, josta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 25085:1-3). Iskoksia on löytnyt myös etelärannan puolivälin paikkeilta, missä on paikoin hiekkaa, paikoin savea.

Hanhiniemi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 8,4 km itäkaakkoon, Ontojärven eteläosassa, Tervasalmen vanhasta sillasta 2,2 km itään olevan Hanhiniemen lounaistyvessä. Ranta on kivikkoinen, osin kallioinen, mutta rannassa on paikoin pieniä hiekkarantaisia lahdelmia. Rantatörmä on korkeahko.Rannan takana kasvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena suopursua ja varpuja. Kaikkiaan asuinpaikan pituus on noin 600 m. Asuinpaikkalöydöt (KM 25086:1-5) ovat useasta kohdasta rantaa. Asuinpaikan lähellä ovat asuinpaikat [149] Hanhiniemi N ja [150] Hanhiniemi SE.

Hanhiniemi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 8,2 km itäkaakkoon, Ontojärven eteläosassa, Tervasalmen vanhasta sillasta 2,1 km itään. Hanhiniemen pohjoisosa lienee muodostunut erilliseksi saareksi vedenpinnan säännöstelyn seurauksena. Saaren on kooltaan 300 x 500 m, pääasiassa mäntykankainen. Ranta on suurimmaksi osaksi kivikkoinen; länsirannan eteläosa on hyvin matala, hiekka- ja savipohjainen. Asuinpaikkalöydöt (KM 25087:1-3) ovat useasta kohdasta rantaa. Asuinpaikan lähellä ovat asuinpaikat [148] Hanhiniemi SW ja [150] Hanhiniemi SE.

Hanhiniemi SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 8,8 km itäkaakkoon, Ontojärven eteläosassa, Tervasalmen vanhasta sillasta 2,6 km itään, Hanhiniemen kaakkoistyvessä, Riihilahden rannalla. Mantereen puoleisen tyven itäranta on kivikkoinen ja melko jyrkkä; niemi kasvaa havumetsää, aluskasvillisuutena on suopursua ja mustikanvarpuja. Eteläosassa on matala, savipohjainen ja kivikkoinen lahdelma, josta asuinpaikkalöydöt (KM 25088) pääasiassa ovat löytyneet. Asuinpaikan lähellä ovat asuinpaikat [148] Hanhiniemi SW ja [149] Hanhiniemi N.

Riihilahti SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 9,3 km itäkaakkoon, Ontojärven eteläosassa, Riihilahden pohjukan itäosassa, Tervasalmen vanhasta sillasta itään. Riihilahteen laskee kaakosta oja, jonka suussa on noin 100 m pitkä, kapea lahti. Lahden länsiranta on hienoa kivetöntä hiekkaa. Takana oleva maasto on matalaa ja kasvillisuutena on mäntytaimikkoa. Asuinpaikkalöydöt (KM 25089:1-2) ovat lahden länsirannan hietikosta. Lahden toisella puolen on kaksi tervahaudan pohjaa, ja niiden välissä hirsirakennuksen pohja, jonka nurkassa on kiukaan jäännökset.

Riihilahti E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 9 km itäkaakkoon, Ontojärven etelärannalla, Tervasalmen vanhasta sillasta 2,8 km itään, Riihilahden itärannalla. Kohteen pohjoispäänä on vedenpinnan säännöstelyn mantereesta erottama pieni saari (aiemmin niemenkärki); asuinpaikan pituus on noin 400 m. Ympäristössä kasvaa havumetsää, aluskasvillisuutena on suopursua ja varpuja. Rannat ovat säännöstelyn syömät. Kvartsi-iskoksia (KM 25090:1-3) on löytynyt useasta kohdasta rantaa.

Riihiniemi (290010153) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Tervasalmen vanhasta sillasta 2,5 km itäkoilliseen olevan niemen kärkiosassa, Katerman voimalaitoksesta 8,5 km itään. Riihiniemi on kapeahko, kaakko-luode -suuntainen, ja siellä kasvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena puolukkaa. Rannat ovat kivikkoiset. Noin 300 m kärjestä kaakkoon niemi on hyvin kapea (40 m); tällä kohdalla lounaassa on hiekkarantaa. Kvartsia (KM 25091) on löytynyt niemenkärjen kummaltakin rannalta.

Kalliolahti W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Kalliolahden länsipuolella, Katerman voimalaitoksesta 9,3 km itäkaakkoon. Kohteen luoteispää on noin 600 m Kalliolahden länsipuolisen niemen kärjestä itään; ranta on täällä kivikkoinen, rannan takana on havumetsää, aluskasvillisuutena puolukanvarpuja. Koillispään lähellä on pieni niemi, josta itään päin mentäessä on laaja veden syömä hietikko; maasto rannan takana muuttuu avoimeksi suoksi. Koillispään kivikosta kvartsia (KM 25092:1-3) on löytynyt paikoin runsaasti. Kaakkoisosastaan asuinpaikka lienee tuhoutunut. Kalliolahden itärannalla on asuinpaikka [155] Kalliolahti E.
Vuonna 2010 tarkastettiin kohteen länsi- / luoteispäässä oleva niemi, johon oli jätetty poikkeuslupahakemus vapaa-ajan asuntoa varten. Rannassa, pääosin melko etäällä nykyisestä kasvillisuusrajasta löytyi jonkin verran kvartsi-iskoksia. Itse niemeen tehdyt koepistot olivat löydöttömiä. Vaikutti siltä, että esihistoriallinen asutus on sijainnut lähellä entistä vesirajaa ja sen jäljet ovat löytöjä lukuunottamatta tuhoutuneet vedenpinnan säännöstelyn seurauksena.

Kalliolahti E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 9,6 km itään, Ontojärven eteläosassa, Kalliolahden itärannalla. Kalliolahden pohjukka on suota, muuten itäranta on pääasiassa havumetsää, mutta jonkin verran siellä kasvaa koivua. Itärannan eteläosassa vesiraja on kivikkoinen, ja aivan rannan lähellä on korkeahko avokallio. Muutoin lahden rannat ovat kivikkoiset mutta hiekkapohjaiset. Rantakivikosta on löytynyt kvartsia (KM 25093:1-3) noin 400 m matkalta. Kalliolahden länsirannalla on asuinpaikka [154] Kalliolahti W.

Kallioniemi (290010156) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Kallioniemen kärjessä, Katerman voimalaitoksesta 9,6 km itään. Vedenpinnan säännöstely on muuttanut paikkaa melkoisesti: alkuperäinen niemenkärki on nyt neljänä pienenä saarena, joita erottaa toisistaan ja mantereesta matala säännöstelyn syömä alue. Kohde rajoittuu lounaassa pienen niemen suojaamaan lahdelmaan ja koillisessa itäisimmän saaren itärantaan. Ranta on melko kivikkoinen ja hiekkapohjainen. Asuinpaikkalöytöjä (KM 25094:1-3) on noin 600 m matkalta. Kyseessä on oikeastaan Kallioniemen länsirannalta Hakoniemen itärannalle ulottuva yhtenäinen asuinpaikka-alue, johon kuuluvat kohteet [156] Kallioniemi, [157] Pikku Kalliolahti, [158] Hakoranta 1, [159] Hakoranta 2, [160] Hakolahti.

Pikku Kalliolahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee säännöstelyn pahoin syömällä Ontojärven etelärannalla, Kallioniemen itäpuolella olevan Pikku Kalliolahden rannoilla, Katerman voimalaitoksesta 10 km itään. Kyseessä on oikeastaan Kallioniemen länsirannalta Hakoniemen itärannalle ulottuva yhtenäinen asuinpaikka-alue, johon kuuluvat kohteet [156] Kallioniemi, [157] Pikku Kalliolahti, [158] Hakoranta 1, [159] Hakoranta 2 ja [160] Hakolahti.
Lännessä asuinpaikka rajoittuu Kallioniemen koilliskärkeen, idässä lahtea rajoittavan niemen luoteisrantaan. Kaikkiaan kohteen pituus on runsas puoli kilometriä. Kohteen länsipäässä ranta on melko jyrkkä ja korkea. Kallioniemeen on tälle kohdalle rakennettu kesämökki, jonka vuoksi maata on myllätty puskutraktorilla noin 100 m matkalta. Kallioniemellä kasvaa tällä kohdin havumetsää. Etelää kohti Kallioniemi madaltuu ja lahden pohjukassa maasto on suoperäistä; ranta on tällä kohdin matalaa hiekkapohjaista kivikkoa. Mökin pihasta on löytynyt kvartsi-iskos, ja puskutraktorin mylläämästä kohdasta kvartseja on useita. Lahden pohjukan rantavedessä on hyvin runsaasti luontaiselta vaikuttavaa kvartsia. Sen joukosta löytyi kuitenkin myös selviä esineitä (KM 25095:1-4).
Kohteessa tehtiin vuonna 2010 koekuopitus. Sen ulkopuolelle jäi Kallioniemen länsiranta, johon oli rakennettu kaksi kesämökkiä. Tutkimuksessa ei löytynyt mitään kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa, joten ainakin tutkitulla alueella mahdollisesti ollut muinaisjäännös on tuhoutunut.

Hakoranta 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee säännöstelyn pahoin syömällä Ontojärven etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 10,2 km itään. Kyseessä on pieni lahti Kallioniemen ja Hakoniemen välisellä rannalla, Pikku Kalliolahden itäpuolella. Lännessä, lahtea rajoittavassa niemessä kasvaa mäntymetsää, ja sen länsiosassa on kesämökki. Lahden pohjukassa on suoperäistä maastoa. Idässä lahtea rajoittaa pieni mäntymetsää kasvava niemi. Ranta on kivikkoinen ja hyvin matala; säännöstely on tehnyt lahdesta paljon alkuperäistä suuremman.
Rannassa on paikoin jopa valtavasti kvartsisilppua ja joitain suuria kvartsilohkareitakin. Vaikka osa kvartsista vaikuttaa luontaisesti lohkeilleelta, oli joukossa kuitenkin myös esineitä. Asuinpaikan pituus on noin 150 m kvartsilöytöjen (KM 25096:1-3) perusteella.
Asuinpaikka liittyy Kallioniemen länsirannalta Hakoniemen itärannalle ulottuvaan yhtenäiseen asuinpaikka-alueeseen, johon kuuluvat kohteet [156] Kallioniemi, [157] Pikku Kalliolahti, [158] Hakoranta 1, [159] Hakoranta 2, [160] Hakolahti. Niillä tehtiin vuonna 2010 koekuopitus. Siinä todettiin, että tutkitulla kohdilla niissä ei ole jäljellä suojeltavaa muinaisjäännöstä. Hakoranta 1 jäi tutkimuksen ulkopuolelle, mutta on mahdollista, että tulokset koskevat myös sitä.

Hakoranta 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee säännöstelyn pahoin syömällä Ontojärven etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 10,5 km itään. Se on oikeastaan osa Kallioniemen länsirannalta Hakoniemen itärannalle ulottuvaa yhtenäistä asuinpaikka-aluetta, johon kuuluvat kohteet [156] Kallioniemi, [157] Pikku Kalliolahti, [158] Hakoranta 1, [159] Hakoranta 2, [160] Hakolahti.
Kyseessä on Kallioniemen ja Hakoniemen välisen rannan puolivälissä oleva pieni lahti, joka on kolmesta pienestä lahdesta keskimmäinen. Lahtea rajoittavissa niemissä kasvaa havumetsää, lahden pohjukka on suoperäinen. Ranta on hyvin matala ja kivikkoinen; säännöstely on tehnyt lahdesta alkuperäistä suuremman. Rannassa on melko runsaasti pyöreäsärmäistä kvartsia, idässä, pienen saaren kohdalta, on kuitenkin löytynyt myös kvartsi-iskoksia ja -esineitä (KM 25097).
Vuonna 2010 kohteen länsiosassa tehdyssä koekuopituksessa ei löytynyt mitään kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa, joten siltä osin paikka voidaan vapauttaa rauhoituksesta.

Hakolahti W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 10,7 km itään, Ontojärven eteläosassa, Hakolahden länsipuolella olevan niemen ja sen länsipuolisen pienen lahden rannoilla noin 0,6 km:n pituisella alueella. Se liittyy Kallioniemen länsirannalta Hakoniemen itärannalle ulottuva yhtenäinen asuinpaikka-alue, johon kuuluvat kohteet [156] Kallioniemi, [157] Pikku Kalliolahti, [158] Hakoranta 1, [159] Hakoranta 2, [160] Hakolahti.
Säännöstelyn pahoin syömässä rannassa on paikoin melko runsaasti luontaiselta vaikuttavaa kvartsia, mutta joukossa näytti olevan myös iskoksia ja selviä esineitäkin (KM 25098:1-9).
Vuonna 2010 kohteen itäpäässä, niemen kärjessä olevasta kesämökistä itään tehdyssä koekuopituksessa ei löytynyt mitään kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa, joten siltä osin paikka voidaan vapauttaa rauhoituksesta.

Hakoniemi NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Hakoniemen koilliskärjessä, Levälahden itärannalla, Katerman voimalaitoksesta 11,3 km itään. Paikalla on muutaman kymmenen metrin läpimittainen mäntymetsäkumpare, jonka erottaa muusta niemestä matala ja vetinen, heinää kasvava suo. Rannat ovat kivikkoiset. Kohteen pituus kvartsilöytöjen (KM 25100) perusteella on noin 100m.

Korkeaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Levälahden kaakkoisrannalla, 700 m Leväniemen talosta etelään, Katerman voimalaitoksesta 11,6 km itään. Paikalla on suon ympäröimä kallioinen niemi - tai oikeastaan kaksi lähekkäistä niemeä. Rannat ovat kivikkoiset ja osaksi melko jyrkät; niemessä kasvaa mäntyä. Asuinpaikkalöytöjä (KM 25102:1-3) on noin 200 m matkalta. Suurin osa asuinpaikasta lienee tuhoutunut.

Pieni Leväniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Leväniemen koillisrannan luoteisosassa, Leväniemen talon edustalla, Katerman voimalaitoksesta 11,6 km itään. Ympäristö on pihamaata ja peltoa. Ranta on kivikkoinen, rantatörmä kasvaa pensaikkoa. Talon edustalla on kaksi venevalkamaa, joiden hiekkapohjasta on löytynyt kvartseja (KM 25104). Kohteen pituus on alle 100 m.

Rakennuslahti W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Rakennuslahden länsipuolen suulla olevan Hiekkaniemen itärannalla, Katerman voimalaitoksesta 12,3 km itään. Vedenpinnan säännöstely on tuhonnut varsin laajalti (noin 50 m leveydeltä) matalaa, suoperäistä niemenkärkeä. Lähellä niemen nykyistä kärkeä on asuintalo. Itäranta on kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen. Asuinpaikkalöytöjä (KM 25101:1-2) on noin 350 m matkalta.

Rakennusniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Rakennusniemen länsiosan rannalla, Katerman voimalaitoksesta 12,7 km itään. Kohteen eteläpää on niemen lounaiskulmassa, 250 m Rakennusniemen talosta etelään; täällä on veden kuluttamaa hiekkarantaa ja pikkukiveä. Rantatörmä kasvaa eteläosassa olevan pellon kohdalla haapaa ja koivua, muuten niemi on suureksi osaksi mäntykangasta. Rakennusniemen läntisimmässä nurkassa on uusi asuintalo. Länsirantaa on jonkin verran myllätty; länsikärjessä ranta on siirtynyt säännöstelyn vaikutuksesta lähes 100 m. Länsikärjen pohjoispuolella on miltei kivetön hiekkaranta, jonka takana on suoperäistä maastoa. Kvartsilöytöjä (KM 25106:1-4) on pitkin Rakennusniemen rantaa. Asuinpaikalta on löytynyt aiemmin kivinuija (mahd. KM 23155).

Pyörrekaarre (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaistee Ontojärven eteläosassa, Rakennusniemen koillisrannalla, Pyörrekaarteen talon edustalla, Katerman voimalaitoksesta 11,8 km itään. Kivikkoranta muuttuu kohteen luoteisosassa vähitellen hiekkarannaksi, jonka takana on mäntymetsää ja aluskasvillisuutena mustikkaa. Talon kohdalta kaakkoon päin ranta on miltei kivetöntä hiekkaa. Lähellä niemen tyveä, joskin kaukana rannasta, on kesämökki. Asuinpaikan luoteisosassa rantakivien joukossa on tulisijan pohjia ja runsaasti kvartsilöytöjä (KM 25107:1-3). Muutamia kvartseja on löytynyt myös talon edustalta sekä kohteen kaakkoisosan hiekkarannalla. Asuinpaikan pituus on noin 300 m.

Pyörreniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Rakennusniemen ja Kariniemen välisen Pyörreniemen pohjoisrannalla, Katerman voimalaitoksesta 13,6 km itään. Pyörreniemi on suopaohjainen ja siellä kasvaa pientä havumetsää. Niemen kärki on kulunut eroosion vuoksi varsin laajalta alueelta. Nykyiseen niemenkärkeen on rakennettu kesämökki. Itäänpäin mentäessä ranta muuttuu kivikkoiseksi. Niemenkärjen koillispuolella, mökin kohdalla, on runsaasti kvartsi-iskoksia (KM 25108). Asuinpaikkalöytöjä on kaikkiaan 300 m matkalta.

Kariniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa olevan Kariniemen rannoilla, Katerman voimalaitoksesat 14 km itään. Kariniemen länsipuoli on melkein kokonaan raivattu pelloksi. Länsirannan etelätyvessä on hiekkaranta. Halmeniemen autioksi jääneen talon lounaispuolella ranta muuttuu hiekkapohjaiseksi kivikoksi; rantaa on jonkin verran myllätty ja lehtipuuta kasvavan rantatörmän suojaksi on nostettu kiviä. Kariniemen pohjoiskärki on kivikkoa ja avokalliota, jotka vedenpinnan säännöstely on erottanut pieniksi saariksi. Itärannassa jyrkän avokallion kaakkoispuolella on pieni hiekkapohjainen lahti, jonka rannalle on tehty kaksi kesämökkiä. Kariniemen rannalla oli jonkin verran kvartsia (KM 25109:1-8) noin 800 m matkalla.

Unnukanlahti W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Kariniemen kaakkoistyvessä, noin 550-650 m Kariniemen talosta kaakkoon, Katerman voimalaitoksesta 14,5 km itään. Paikalla on asuinrakennus. Talon edustalla kivikkoranta muuttuu kaakkoon mentäessä suoperäiseksi pehmeäksi hiekaksi ja vähitellen suoksi. Talon kohdalta alkaen rannasta on löytynyt kvartsia (KM 25110) noin 100 m matkalta.

Lohiniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven kaakkoisosassa, Unnukanlahden länsipuolella olevan Lohiniemen itärannalla, Paloniemen lomakylästä 1,3 km etelälounaaseen ja Katerman voimalaitoksesta 14 km itään. Paikalla on hyvin matala hiekkaranta, maasto on suoperäistä, kasvillisuutena on heinää, koivua ja pientä mäntymetsää. Vedenpinnan säännöstely on tuhonnut laajan alueen alkuperäisestä niemestä. Lohiniemen luoteiskärjessä on vanha talonpohja ja tästä noin 300 m päässä kesämökki. Rantahiekasta, kesämökin kohdalta lähtien luoteeseen, on löytynyt kvartseja (KM 25111).

Honkaniemi (290010173) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven kaakkoisosassa olevan Unnukanlahden itärannalla, Paloniemen lomakylän eteläpuolella, Honkaniemen talon edustalla, Katerman voimalaitoksesta 15,4 km itään. Honkaniemen talon ympäristö on peltoa. Ranta on etelässä pehmeää hiekkaa tai savea, mutta Honkaniemen taloa kohti se muuttuu kovemmaksi. Talon lounaispuolella vedenpinnan säännöstely on tuhonnut melko laajan niemen. Honkaniemen ja sen pohjoispuolella olevan Kotirannan talojen välissä on noin 250 m pitkä hiekkaranta, josta asuinpaikkalöydöt (KM 25112) pääasiassa ovat peräisin. Kaikkiaan kvartsia on rannasta löytynyt 600-700 m matkalta.

Unnukanlahti NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven kaakkoisosassa olevan Unnukanlahden koillisrannalla, Paloniemen talon edustalla, Paloniemen lomakylästä noin 900 m etelään ja Katerman voimalaitoksesta 15,4 km itään. Paloniemen talon pohjoispuolella maasto on mäntykangasta, talon lähiympäristössä ja etelässä pihamaata ja peltoa. Ranta on kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen. Talon edustalta on löytynyt kvartsia (KM 25113:1-2).

Hätäsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskiosassa, Veklon saaren itäpuolella, Katerman voimalaitoksesta 8 km itäkoilliseen. Kyseessä on pieni (halk. noin 20 m) kivikkorantainen, vedenpinnan säännöstelyn osaksi tuhoama luoto, jossa kasvaa pientä lehtipuuta ja ruohoa. Luodolla on kaksi suurta väylämerkkiä. Saaren itäpäässä, veden syömällä alueella, on hiekkaa kivien välissä. Asuinpaikkalöytöinä luodolta on muutamia kvartsi-iskoksia (KM 25114).

Haukisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 9,2 km itäkoilliseen. Haukisaari (50 x 300 m) on vedenpinnan säännöstelyn suurelta osin tuhoama saari. Sen itäosassa kasvaa havumetsää ja puolukkaa, matalammassa länsiosassa pientä koivua ja pajupensasta. Rannat ovat kivikkoiset, mutta etelärannassa on parissa kohtaa hiekkarantaa ja vedensyömää hiekkatasannetta. Etelärannan hiekasta on asuinpaikkalöytöinä kvartsia (KM 25115:1-3).

Myysteryssaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskiosassa, Ala-Honkisen pohjoispuolella, Katerman voimalaitoksesta 10,4 km itäkoilliseen. Myystaryssaaressa (koko 70 x 300 m) kasvaa pääasiassa mäntymetsää ja aluskasvillisuutena varpuja. Rannat ovat kivikkoiset, mutta etelärannalla on useita hiekkarantaisia lahtia. Vedenpinnan säännöstelyn seurauksena saari on syöpynyt alkuperäistä pienemmäksi. Lähinnä etelärannan lahdista on asuinpaikkalöytöinä kvartsia (KM 25116:1-3).

Halonen W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Halonen-nimisen saaren länsikärjessä, Katerman voimalaitoksesta 13,4 km länteen. Halosen saari on pitkulainen (160 x 1300 m) ja korkeahko. Saaren rantaosissa kasvaa pääasiassa mantyä ja puolukkaa, sisempänä sekametsää ja mustikkaa, itäpää on soistunut. Saaren eteläosassa ja itäpäässä on hiekkarantaa; länsipäässä on vedensyömä alue, josta asuinpaikkalöydöt (KM 25118) ovat tulleet. Saaren itäpäässä on toinen asuinpaikka [179] Halonen E.

Halonen E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Halonen-nimisen saaren länsipäässä, Katerman voimalaitoksesta 14,1 km itäkoilliseen. Halosen saari on pitkulainen (160 x 1300 m) ja korkeahko. Saaren rantaosissa kasvaa pääasiassa mantyä ja puolukkaa, sisempänä sekametsää ja mustikkaa, itäpää on soistunut. Saaren etelärannan itäpäässä on lahdelma, jossa on laajahko vedensyömä alue; täältä on suurin osa asuinpaikan kvartseista. Asuinpaikkalöytöihin (KM 25119:1-4) kuuluu lisäksi asbestisekoitteinen saviastianpala, joka on löytynyt aivan saaren itäkärjestä. Saaren länsipäässä on toinen asuinpaikka [178] Halonen W.

Selkäniemi (290010180) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, lähellä Näsälänsalmea, Paloniemen lomakylästä noin 1 km pohjoiseen ja Katerman voimalaitoksesta 15,2 km itäkoilliseen. Selkäniemen saari (kooltaan 200 x 440 m) on alunperin ollut niemen kärki, joka on jatkunut Näsälänsalmen pohjoisrannalta lounaaseen, mutta vedenpinnan säännöstely on tuhonnut niemen. Selkäniemi on pääasiassa mäntykangasta. Saaren itäpäässä on tervahaudan pohja; etelärannan itäosassa on 1-2 m korkuinen vedensyömä rantatörmä ja tasanne. Asuinpaikka on ollut pohjoisessa yhteydessä Korpiniemen [146] asuinpaikkaan;nykyään pohjoisranta on veden sotkemaa hiekkaa. Saaren etelärannalta itäkärjestä lahtien on tullut asuinpaikkalöytöjä (KM 23921:1-2, KM 25120:1-2).

Korpiniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Paloniemen lomakylästä noin 1 km pohjoiseen lähellä Näsälänsalmea, Katerman voimalaitoksesta 15,2 km itäkoilliseen. Korpiniemen saari (kooltaan 500 x 860 m) on alunperin ollut osa parin kilometrin pituista niemeä, joka on jatkunut nykyisen Näsälänsalmen pohjoisrannalta lounaaseen, mutta niemi on tuhoutunut vedenpinnan säännöstelyn seurauksena. Korpiniemi on pääasiassa mäntykangasta. Saaren rannat ovat suurimmaksiosaksi kivikkoa, mutta paikoin on hiekkarantaakin. Asuinpaikka on ollut etelässä yhteydessä Selkäniemen [145] asuinpaikkaan. Saaren kaikilta rannoilta on löytynyt kvartseja (KM 23121:1-2).

Kannasluoto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Kantoniemen luoteispuolella, lähellä Näsälänsalmea, Paloniemen lomakylästä noin 1,3 km pohjoiskoilliseen ja Katerman voimalaitoksesta 16,1 km itäkoilliseen. Alunperin Näsälänsalmen pohjoisrannalta lounaaseen on jatkunut parin kilometrin pituinen kapea niemi, mutta vedenpinnan säännöstely on tuhonnut niemen, johon on kuulunut myös Korpiniemi (kohde 181). Nykyään kyseessä on siis pieni luoto (halk. noin 20 m). Kannaslusodon korkeimmalla kohdalla kasvaa muutama pieni puu. Rannat ovat paikoin hiekkaa, paikoin kivikkoa. Asuinpaikkalöytöjä (KM 25123) on runsaasti luodon rannoilta.

Kannasniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itärannalla olevan Näsälänsalmen luoteispuolella, Katerman voimalaitoksesta 16,4 km itäkoilliseen. Kannasniemi on aluperin kuulunut Näsälänsalmen pohjoisrannalta lounaaseen jatkuvaan parin kilometrin pituiseen kapeaan niemeen, mutta vedenpinnan säännöstely on tuhonnut sen, muuttaen Kannasniemen 240 x 280 m kokoiseksi saareksi. Kannasniemi on matala, sen rantatörmät kasvavat koivua ja pajukkoa, sisäosat ovat heinikkoa kasvavaa vanhaa peltoa. Kannasniemen länsiosassa on jäänteitä paikalla olleesta talosta. Asuinpaikkalöydöt (KM 25125) ovat Kannasniemen länsi- ja pohjosirannoilta, josisa on hiekkaa ja kiviä.

Lahtela (290010184) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäpäässä olevan Näsälänsalmen koillispuolella, Mannelahden rannalla, Lahtelan talon edustalla. Kyseessä on länsi - itä -suuntainen ranta, joka alkaa lännessä Hiekkaniemeen mantereesta yhdistävästä kannaksesta. Tällä kohdin on matalaa savista suota; itää kohti ranta muuttuu kovaksi hiekaksi. Rantavedestä on poimittu talteen kvartsi-iskoksia (KM 25127:1-2) noin 300 m matkalta.

Härkösärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sekä paikalla mahdollisesti oleva historiallisen ajan hauta sijaitsevat Ontojärven itäosassa olevan Siikalahden luoteisrannalla, Honkisen saaren luoteispuolella, Katerman voimalaitoksesta 17 km itäkoilliseen. Härkösärkkä on kapea ja korkea hiekkaharjanne lahden rannan ja suon välissä. Särkän luoteispuolitse kulkee uusi metsäautotie, joka lähtee Kuhmo-Kajaani -tieltä. Muinaisjäännöskohde sijaitsee särkän pohjoispään rannassa, josta kivikautiset asuinpaikkalöydöt (KM 25128:1-2) on poimittu. Särkällä kasvaa mäntyä ja aluskasvillisuutena puolukkaa ja jäkälää. Vedenpinnan säännöstely on syönyt jossain kohdin hiekkatörmää. Koillispään lähellä, törmän juurella pienellä alalla on jonkin verran kiviä, joiden päältä ihmisen luut (KM 25032) löytyivät. Harjun päällä on epämääräisiä painanteita (hautoja?).

Myllylampi (290010186) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Kuhmosta Moisiovaaraan vievän tien ja Lentuanjärven Kiviperänlahteen Myllypuron kautta laskevan Myllylammen välissä. Myllylammen itäpuolella on metsästysseuran maja, jonka itäpuolella on vanha, vuonna 1952 kaivettu sorakuoppa; Myllypuron varressa on mylly. Ympäristö kasvaa mäntymetsää, lähellä lampea aluskasvillisuutena on suopursua, kauempana on kuivaa kangasta. Kohteessa on kolme pyyntikuoppaa, halkaisijaltaan 2-3 m ja syvyydeltään 0,5 m. Yhden kuopan pohjalle tehdystä koepistosta on tullut likamaata ja hiilenpaloja.

Metsoluodot (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Metsosaaren itäpuolella, Katerman voimalaitoksesta 10,3 km koilliseen. Kyseessä on vedenpinnan säännöstelyn kolmeksi erilliseksi luodoksi tuhoama pieni saari, joka alunperin on ollut kooltaannoin 50 x 180 m. Luodoista suurin (pohjoinen) on läpimitaltaan noin 20 m, ja siellä kasvaa suuria mäntyjä ja kanervaa. Kahdella eteläisemmällä luodolla kasvaa muutamia puita. Luodot ovat kallioisia, pohjoismman luodon rannassa on myös vähän hiekkaa; täältä on löytynyt muutama kvartsi-iskos (KM 26115).

Harriniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa olevan Tervasalmen länsipuolella, Rytilahden pohjoisrannalla, Katerman voimalaitoksesta 7,1 km itään ja Tervasalmen vanhasta sillasta 1,3 km koilliseen. Rytilahden pohjukka on suota, pohjoisrannalla on melko laaja vedensyömä kivikko. Rannan puolivälissä on talo, jonka itäpuolella on pieni Harriniemi, jonka ranta on tuhoutunut melko laajasti vedenpinnan säännöstelyn seurauksena. Harriniemen rantakivikon ja nykyisen korkeimman veden aikaisen rannan välissä olevasta vedensyömästä rantahiekasta on löytynyt melko paljon kvartsia (KM 26116); kvartsia on löytynyt myös talon edustalta, kivistä raivatulta alueelta. Paikalta on löytynyt myös hioinkivi, joka on jäänyt Rytilahden taloon.

Tervasalmi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Tervasalmen pohjoisrannalla, Tervasalmen vanhasta sillasta 1 km itään, Katerman voimalaitoksesta 7 km. Asuinpaikka alkaa niemen kärjestä, josta ranta kääntyy länteen kohti Tervasalmen siltaa. Niemenkärjestä koilliseen on hiekkarantaa, niemen kärjessä alkaa matala vedensyömä hiekkapohjainen kivikkoranta. Niemessä kasvaa tiheää pensaikkoista metsää. Asuinpaikan pituus on löytöjen (KM 26117) perusteella noin 400 m. Asuinpaikasta länteen on toinen asuinpaikka [190] Tervasalmen koulu.

Tervasalmen koulu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen etelästä tulevan Tervasalmen pohjoisrannalla, Tervasalmen vanhan sillan luoteispäästä 400 m itään ja Katerman voimalaitoksesta 6,4 km itään. Paikalla on itä-länsi -suuntainen hiekkaranta koulun ja sen itäpuolella olevan Värjän talon edustalla. Rannassa on selvä törmä, takana on pihamaata. Rannasta on löytynyt kvartsia (26118) ja palaneita kiviä; asuinpaikkalöytöjen perusteella kohteen pituus on noin 150 m. Asuinpaikasta länteen on toinen mahdollinen asuinpaikka [191] Salmela ja itään asuinpaikka [189] Tervasalmi W.

Salmela (290010191) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen etelästä laskevan Tervasalmen pohjoisrannalla, heti Tervasalmen vanhan sillan luoteispään itäpuolella, Katerman voimalaitoksesta 6 km itään. Paikalla on matala, eräin kohdin hieman kivikkoinen hiekkaranta, jonka takana on peltoa ja pihamaata. Salmelan talon ja sillan väliseltä rannalta on löytynyt kvartsi-iskoksia ja rautakuonaa (KM 26119:1-3) sekä palaneita kiviä noin 100 m matkalta.

Tervaniemi 3 (290010192) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven ja Nurmesjärven välisessä Tervaniemessä, Nurmesjärven puoleisella eteärannalla, Tervasalmen uudesta sillasta itään ja Katerman voimalaitoksesta 6,5 km itäkoilliseen. Paikalla on kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen ranta, jossa on myös kivettömiä kohtia. Tervaniemi on miltei kokonaan raivattu pelloksi. Rannalta on sieltä täältä löytynyt palaneita kiviä ja kvartsi-iskoksia (KM 26120:1-3) noin 700 m matkalta.

Mulkkusaaret S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskellä olevan avoimen selän itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 11,6 km itäkoilliseen. Kyseessä on kahdesta Mulkkusaaresta eteläisempi, joka nykyään on kooltaan noin 100 x 100 m; varsinkin saaren kaakkoisosassa on laaja hiekkainen vedensyömä alue, josta on löytynyt kvartsia (KM 26121:1-3). Rannat ovat kivikkoiset, paikoin on näkyvissä kalliota. Saaressa kasvaa mäntyä. Pohjoispuolella olevassa saaressa on myös asuinpaikka [194] Mulkkusaaret N.

Mulkkusaaret N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven keskellä olevan avoimen selän itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 11,7 km itäkoilliseen. Kyseessä on kahdesta Mulkkusaaresta pohjoisempi, joka nykyään on kooltaan noin 70 x 120 m; saaren rannoilla on laajat n vedensyömät alueet. Vanha rantaviiva on kivikkoinen, lännessä on näkyvissä kalliota. Saaressa kasvaa kuusta ja lehtipuuta. Eteläpuolella olevassa saaressa on myös asuinpaikka [193] Mulkkusaaret S. Mulkkusaarten välisen salmen rannalta, pohjoisemmasta saaresta on runsaasti kvartsi-iskoksia (KM 26122:1-2), muutoin niitä on sieltä täältä saaren vedensyömiltä rannoilta läntistä kallioaluetta lukuunottamatta.

Avainsaari 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, noin 700 m Petäjäniemestä lounaaseen, Katerman voimalaitoksesta 12,7 km itäkoilliseen. Kyseessä on pieni (40 x 80 m), koivua ja mäntyä kasvava saari, joka on säännöstelyn seurauksena kulunut etenkin itäpäästään. Avainsaaren rannat ovat kivikkoa ja hiekkaa, etelärannassa on kalliota. Asuinpaikkalöydöt (KM 26123:1-2) ovat saaren pohjoisrannan luoteisosasta.

Pehmeäsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, noin 200 m Petäjäniemestä lounaseen olevassa saaressa, Katerman voimalaitoksesta 13 km itäkoilliseen. Pehmeäsaari on pieni (50 x 100 m), mäntymetsää kasvava kivikkorantainen saari, joka alunperin ennen vedenpinnan säännöstelyä on ollut suurempi. Saaren itäosan mantereenpuoleisessa rannassa on vähän hiekkaakin kivien välissä; täältä on löytynyt muutamia kvartsi-iskoksia (KM 26124).

Nurmelan Haukisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Petäjäniemestä 700 m lounaseen olevassa Haukisaaressa, Katerman voimalaitoksesta 13,1 km itäkoilliseen. Haukisaari (koko noin 120 x 200 m) on vedenpinnan säännöstelyn tuhoama, lisäksi saaren alkuperäinen länsikärki on nykyään korkean veden aikaan luotona. Saaressa kasvaa pääasiassa kuusimetsää, luotona olevassa länsikärjessä heinää ja pientä koivua. Enimmäkseen asuinpaikkalöytöjä (KM 26125:1-2) ovat länsipään luodon koillisrannalta.

Rasinsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Merjanselän länsilaidalla, Petäjäniemestä 700 m etelään, Katerman voimalaitoksesta 14,3 km itäkoilliseen. Rasinsaari on kooltaan 200 x 300 m, sen rannat ovat kivikkoa; paikoin rannoilla on upottavaa, vedensyömää hienoa hiekkaa/savea. Saaressa kasvaa pääasiassa tiheää kuusimetsää. Saaren länsipuolella on pieni kallioluoto. Rasinsaaren pohjoisrannalta, Vasikkasaarta vastapäätä, on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 26127).

Vasikkasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Merjanselän luoteisreunassa, Petäjäniemstä 500 m etelään ja Katerman voimalaitoksesta 14,6 km itäkoilliseen. Vasikkasaaresta (30 x 160 m) vedenpinnan säännöstely on tuhonnut suurimman osan. Rannat ovat kivikkoa ja hiekkaa. Vasikkasaaren itäpäässä kasvaa koivua ja heinää, länsipäässä havupuuta. Vasikkasaaren rannoilta on sieltä täältä kvartsi-iskoksia (KM 26128:1-5), mutta eniten niitä on löytynyt lounaasta, Rasinsaarta vastapäätä olevalta rannalta. Itäpään laajalla vedensyömällä alueella on havaittu neljä palaneiden kivien kasaa, jotka ilmeisesti ovat tulisijojen jäänteitä. Kivikasojen halkaisija on 1-2 m.

Merjanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itärannalla, Siikalahden suulla olevalla Marjaniemellä, Katerman voimalaitoksesta 11 km länsiluoteeseen. Merjanniemi on noin 500 m pitkä ja 300 m leveä niemi, jonka pohjoisranta on matalaa savipohjaista kivikkoa ja kärki veden liikuttelemaa hiekkaa; etelärannalla hietikko muuttuu Kotirannan taloa kohti kivikoksi. Niemessä kasvaa pääasiassa pensaikkoa, Kotirannan talon ympäristö on peltoa. Kvartseja (KM 26129:1-4) on sieltä täältä rannasta.

Peltola (290010201) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Siikalahden rannalla, Katerman voimalaitoksesta 16,4 km, Merjan talosta 700 m itäkoilliseen, Härkösärkän lounaispuolella olevassa hiekkarannassa. Asuinpaikan lounaispää on vetisen suon laidassa, maasto on täällä suoperäistä mäntymetsää. Koillista kohti maasto nousee ja muuttuu kuivaksi mäntykankaaksi. Maaperä on kivetöntä hiekkaa ja pahoin vedenpinnan säännöstelyn kuluttama.
Asuinpaikan lounaispäästä on kvartsi-iskoksia, palanutta kiveä sekä kaksi iältään epävarmaa rautaesinettä. Asuinpaikan keskivaiheilla rantatörmässä on pieni tervahauta, jonka kohdalta rantahiekasta on löytynyt kvartsia ja palaneita kiviä; sortuneen rantatörmän leikkauksessa on havaittu punertavaa hiekkaa ja palanutta luuta. Suurin osa törmästä on erodoitunut. Myös asuinpaikan koillispäästä on löytynyt palaneita kiviä ja kvartsia. Asuinpaikkalöytöjen (KM 26130:1-9) ja muiden havaintojen perusteella kohde on noin 200 m pitkä. Ainakin koillisosassa asuinpaikkaa on yhä jäljellä.

Härkösärkkä SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee 17 km itäkoilliseen Katerman voimalaitoksesta, Ontojärven itäosassa olevan Siikalahden luoteisrannalla ja Honkisen saaren luoteispuolella. Härkösärkkä on noin 400 m pitkä, hieman kaareutuva, lounas-kaakko -suuntainen 30-50 m leveä hiekkaharjanne, joka on suon ja järven ympäröimä. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa. Paikalta on löytynyt mm. kvartsi-iskoksia (KM 26131) ja palaneita kiviä. Koekaivausten perusteella otollisin asuinpaikkakohta paikalla on kapea, järven puoleinen tasanne, joka avautuu etelään päin; suurin osa asuinpaikasta lienee kuitenkin tuhoutunut.

Oksala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 17,2 km itäkoilliseen, Siikalahden luoteisrannalla, Merjan talosta 1,5 km koilliseen. Siikalahden luoteisranta on suurimmaksi osaksi suoperäistä maata, paikoin rannassa on korkeita mäntymetsää kasvavia harjanteita. Maaperä on kivetöntä, hienoa hiekkaa, joten rannat ovat alttiita vedenpinnan säännöstelyn aiheuttamalle kulutukselle. Kauempana rannasta maa kohoaa kuivaksi mäntykankaaksi, ja siellä on myös tervahaudan pohja. Rantahiekasta, suunnilleen tervahaudan kohdalta, on löytynyt kaksi kivettyä tulisijaa sekä muutamia kvartsi-iskoksia (KM 26132). Heikurin mökistä noin 0,1 km länteen on löytynyt kiviesineen katkelma (p= 7118 840, i= 3611 600).

Kotaniemi (290010204) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 17,9 km itäkoilliseen, Siikalahden pohjukkaan laskevan Simunanpuron suun länsipuolella, Oksalan talosta 600 m etelälounaaseen. Kohteen länsipää on Vaskilahdessa olevan vetisen suon itäreunassa; paikalla on kesämökki ja siihen liittyviä muita rakennuksia. Mökin edustalla on hiekkarantaa. Rannassa on kaksi pientä lahdelmaa, joista läntisemmän rannalta on kvartsi-iskoksia sekä palaneita kiviä. Niemen kärjessä olevasta melko kivettömästä kohdasta on löytynyt rautakuonaa sekä kvartsi-iskoksia, palanutta luuta ja saviastianpala. Löytöjen (KM 26134) perusteella paikalla on esihistoriallinen asuinpaikka ja raudanvalmistuspaikka.

Simunanpuron suu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 10 km länsiluoteeseen, Siikalahden pohjukkaan laskevan Simunanpuron suun itärannalla, Oksalan talosta noin 600 m eteläkaakkoon. Kyseessä on 20 x 60 m kokoinen kumpare, jonka vedenpinnan säännöstely on erottanut mantereesta. Kumpareen päällä kasvaa kuusta ja lehtipuuta sekä kanervaa ja suopursua. Länsirannan hiekkapohjaisesta kivikosta on löytynyt muutama kvartsi-iskos (KM 26135).

Uutela (290010206) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa, Katerman voimalaitoksesta 18 km itäkoilliseen, Siikalahden itärannalla, Uutelan talosta 1 km etelään. Paikalla on matala hiekkaranta, josta on löytynyt muutama kvartsi-iskos (KM 23136). Rannan takana on pientä sekametsää kasvava suo.

Honkinen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevassa Siikalahdessa, Katerman voimalaitoksesta 16,9 km itäkoilliseen, Honkinen-nimisellä saarella. Nykyään Honkinen on 70 x 120 m kokoinen, mutta aluperin se on ollut suurempi. Vedenpinnan säännöstelyn seurauksena jäljelle on jäänyt korkeahko osa saaresta, jossa kasvaa mäntyä ja koivua. Saaren rannat ovat kivikkoa, mutta etenkin pohjoisrannalla on hiekkaakin ja etelärannalla savea. Asuinpaikkalöydöt (KM 26138:1-2) ovat saaren etelä- ja pohjoisrannasta.

Siikaniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Siikalahden suussa, Siikaniemen länsikärjessä, Katerman voimalaitoksesta 16,5 km itäkoilliseen. Siikaniemi on noin 200 x 1000 m kokoinen, poikittain Siikalhden suulla oleva saari. Vedenpinnan säännöstely on tuhonnut saarta, ja nimestä päätellen se on alunperin ollut itäpäästään kiinni matereessa. Siikaniemen eteläranta on kivikkoinen, pohjoisranta on taas matala ja lietteinen. Saaressa kasvaa pääasiassa mäntyä. Siikaniemen länsipäästä, sekä eteläisestä ettäpohjoisesta rannasta on löytynyt kvartsia (KM 26139:1-2). Länsikärjestä löydöt puuttuvat, mutta siitä kohdasta saari on pahoin tuhoutunut.

Siikaniemi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Siikalahden suussa, Siikaniemen etelärannan keskivaiheilla, Katerman voimalaitoksesta 16,5 km itäkoilliseen. Siikaniemi on noin 200 x 1000 m kokoinen, poikittain Siikalhden suulla oleva saari. Vedenpinnan säännöstely on tuhonnut saarta, ja nimestä päätellen se on alunperin ollut itäpäästään kiinni matereessa. Siikaniemen eteläranta on kivikkoinen, pohjoisranta on taas matala ja lietteinen. Saaressa kasvaa pääasiassa mäntyä. Noin 600 m saaren länsikärjestä on etelärannalta löytynyt kvartsi-iskoksia ja rautakuonaa (KM 26140:1-4).

Mäntyniemi (290010210) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itärannalla, luoteessa olevan Siikalahden ja etelässä olevan Pynnösenlahden välisellä Mäntyniemellä, Katerman voimalaitoksesta 17,2 km itäkoilliseen. Pynnösenlahden pohjukassa on laaja ja matala, vedenpinnan säännöstelyn kuluttama hiekkaranta, kuten myös niemen kärjestä koilliseen Siikaniemen itäkärjen kohdalle asti. Mäntyniemen etelärannasta kvartseja (KM 26142:1-4) on löytynyt noin 500 m matkalta.

Jouhikas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, Lahtelan talosta 500 m kaakkoon olevassa pienessä saaressa, joka on kooltaan noin 60 x 80 m. Saari on ollut suurempi ennen vedenpinnan säännöstelyä. Saaressa kasvaa sekametsää, katajaa, suopursua ja heinää. Rannat ovat melko kivikkoiset, mutta saaren itäpäässä on vähän hiekkarantaakin. Kvartseja (KM 26143) on löytynyt saaren etelärannalta.

Lammassaari W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, Mannenlahdessa, Salmen talosta 1,1 km itään. Lammassaari on kooltaan 100 x 180 m, mutta ennen vedenpinnan säännöstelyä se on ollut suurempi. Saaressa kasvaa pienehköä mäntyä. Saaren kaakkoisosassa on pieni lahdelma, josta on löytynyt kvartseja (KM 26144:1-2). Jonkun verran kvartseja on löytnyt myös etelärannan kivikossa ja veden tuhoamassa länsikärjessä. Luoteisrannan edustalla olevan kivikon kohdalla rannassa on havaittu pari tulisijalta vaikuttavaa kiveystä.

Lammassaari E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, Mannenlahdessa, Salmen talosta 1,2 km itään olevalla saarella. Laammassaari on kooltaan 100 x 180 m, mutta ennen vedenpinnan säännöstelyä se on ollut suurempi. Alkuperäisen Lammassaaren itäkärki on vielä erillisenä luotona kohteen pohjoispään itäpuolella. Itäinen Lammassaari on matala, ja siellä kasvaa sekametsää, suopursua ja heinää. Pohjoisessa on kapea vedenpinnan säännöstelyn syömä niemi, joka on mahdollisesti tuhoutumassa kokonaan. Etelärannalla on alkuperäisen rantakivikon ja nykyisen korkeimman vesirajan välissä hietikkoa, josta on löytynyt kvartseja (KM 26145:1-7) sekä kolme tai neljä tulisijalta vaikuttavaa kiveystä. Kvartseja on löytynyt myös pohjoisen kapean niemen rannoilta.

Karankaniemi NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, Karankaniemen koillisärjessä, Salmen talosta 1,3 km itäkaakkoon. Karankaniemessä kasvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on mustikkaa ja puolukkaa. Rannassa on rantakivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä vedenpinnan säännöstelyn paljastama alue, josta on löytnyt muutamia kvartsi-iskoksia (KM 26151:1-3). Karankaniemessä on toinenkin kohde [8] Karanka.

Jänissaari (290010215) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, salmen etelärannalla olevasta Salmen talosta 1,6 km itäkaakkoon sijaitsevalla Jänissaarella. Jännissaari (noin 30 x 100 m) on mantereesta noin 200 m päässä, ja suurelta osin se on vedenpinann säännöstelyn tuhoama. Saaren länsipäässä kasvaa pientä mäntyä, itäpäässä koivua ja pensaikkoa; aluskasvillisuutena on varpuja ja heinää. Alkuperäisen rantakivikon ja nykyisen korkeimman vesirajan välissä olevalta säännöstelyn paljastamalta alueelta on löytynyt kvartsia ja hioimen katkelmia (KM 26152:1-3).

Rusila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, salmen etelärannalla olevasta Salmen talosta 2,3 km itäkaakkoon, Rusasenkankaan rannalla, vastapäätä koillisessa olevaa Huovisenniemeä. Rusasenkangas kasvaa pääasiassa kuivaa mäntymetsää; aivan rannassa maasto on soistunutta. Kohteen luoteispää on koillisesta, Huovisenniemen länsikärjestä, tulevan vanhan sähkölinjan kohdalla. Paikalta on asuinpaikkalöytöinä kvartsia (KM 26153:1-5) ja palanutta kiveä.

Huovisenniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänniemen itäpuolella, salmen etelärannalla olevasta Salmen talosta 2,2 km itäkaakkoon, Pöllynsalmen pohjosipuolella olevan Huovisenniemen länsikärjessä. Huovisenniemen on pohjoisessa yhdistänyt mantereeseen 300 m leveä, matala suokannas, joka on erotettu saareksi kannaksen poikki kaivetulla kanavalla. Huovisenniemen talon ympäristö on raivattu pelloksi. Huovisenniemen länsikärjessä ranta on kivikkoinen, mutta sieltä täältä rantakivikosta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 26154). Huovisenniemen etelärannalla on asuinpaikka [218] Huovisenniemi S ja koillisrannalla [219] Huovisenniemi NE.

Huovisenniemi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänniemen itäpuolella, salmen etelärannalla olevasta Salmen talosta noin 3 km itään, Pöllynsalmen pohjosipuolella olevan Huovisenniemen etelärannalla. Huovisenniemen eteläkärkenä olevan Rajaniemen länsiosassa sijaitsee kesämökki, jonka länsipuolella on laaja veden syömä kivikko, mutta mökin itäpuolella on hiekkarantaa. Asuinpaikka ulottuu mökin kohdalta noin 800 m itään kvartsilöytöjen (KM 26155:1-3) ja palaneiden kivien perusteella. Huovisenniemen länsikärjessä on asuinpaikka [217] Huovisenniemi W ja koillisrannalla [219] Huovisenniemi NE.

Huovisenniemi NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen varrella, Näsälänsalmesta 3,5 km itään, Huovisenniemen koillisrannalla vastapäätä Hiltulanniemeä. Niemen koillisranta on hiekkapohjaista kivikkoa, rannan takana on suopursua ja heinikkoa kasvavaa mäntymetsää. Rannasta on löytynyt vähän kvartsi-iskoksia (KM 26156:1-2) ja palanutta kiveä. Huovisenniemen länsikärjessä on asuinpaikka [217] Huovisenniemi W ja etelärannalla [218] Huovisenniemi S.

Oritniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen Jämäslahden rannalla, 500 m Jämäsjoen suusta pohjoiseen. Oritniemi on tylppä niemi Jämäslahden lännenpuoleisella suulla. Niemessä kasvaa havumetsää ja varpuja sekä paikoin suopursua. Ranta on kivikkoinen, pohjoisranta on melko jyrkkä itärannan ollessa loivempi; kivikon ja nykyisen korkeimman vesirajan välissä on hiekkaa. Asuinpaikka ulottuu löytöjen (KM 26157:1-4) perusteella 100 m niemenkärjestä länteen ja 150 m etelään.

Lehtiniemi (290010221) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen varrella, Jämäslahden länsirannalla Kariniemssä, Jämäksen rajavartiostosta 2,8 km luoteeseen. Lehtiniemi on 100 m leveä ja 200 m pitkä niemi, jonka luoteistyvessä, jossa ranta kääntyy itään, on matalaa säännöstelyn paljastamaa hiekkaa ja pikkukiveä. Maasto on mäntykangasta. Kvartsia (KM 26158:1-3) on löytynyt rannalta, rannalla olevaa talon edustaa lukuunottamatta, joka on raivattua aluetta. Asuinpaikan pituus on noin 400 m.

Marjokangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen varrella, Jämäslahden länsirannalla, Jämäksen rajavartiostosta 2 km luoteeseen, melko suoraan Särkisaaresta etelään. Paikalla on vedenpinnan säännöstelyn paljastama matala hiekkaranta alkuperäisen rantakivikon takana. Rannan lähellä maasto on suoperäistä ja se kasvaa heinikkoa ja pientä puuta; kauempana on mäntykangasta. Märästä rantahiekasta kvartsi-iskoksia (KM 26159) on löytynyt noin 4 x 4 m alalta keskittymänä, muuten yksittäisä iskoksia on löytynyt tästä kohdasta luoteeseen.

Jämässaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen Jämäslahdessa olevassa Jämässaaressa, lahteen lännestä lasjevan Jämäsjoen suusta 200 m ja Jämäksen rajavartioasemasta 2,4 km luoteeseen. Saaressa kasvaa pääasiassa mäntymetsää. Jämässaaren (200 x 400 m) itäkärki, etelä- ja lounaisranta sekä luoteispää ovat matalaa ja vetistä, säännöstelyn palajastamaa hiekkaa; koillisranta on jyrkkä ja kivikkoinen. Saaren etelärannasta, noin 100 m päästä itäkärjestä, on löytynyt tulisijalta vaikuttava kiveys. Länttä kohti mennessä on poimittu talteen joitakin kvartseja, mutta runsaammin kvartsia (KM 26160:1-5) on löytynyt noin 200 m päästä itäkärjestä olevan pienen lahdelman itäpuolelta sekä koillisrannalta.

Särkisaari (290010224) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen Jämäslahdessa olevassa Särkisaaressa. Särkisaari (20 x 50 m) on noin 100 m päässä lahden lounaisrannasta, 2 km Jämäksen rajavartioasemasta luoteeseen. Saari on matala, ja siellä kasvaa sekametsää, heinää ja suopursua. Rannat ovat kivikkoa; kivikon ja nykyisen korkeimman rannan välissä on vedenpinnan säännöstelyn paljastamaa hiekkaa. Kvartseja (KM 26161:1-2) on kerätty etupäässä saaren itäpäästä.

Heinälampi (290010226) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Huuhilojärven ja sen lounaispuolella olevien lampien välisellä kapealla ja korkealla harjanteella, Huuhilon talosta 1,1 km länsiluoteeseen. Harjun korkeimmalla kohdalla kulkee tie. Paikka kasvaa mäntytaimikkoa, ja maan pintaan on tehty äestys. Kohteessa, tien lounaispuolella, on kaksi kuoppaa, joiden läpimitta on 2,2 - 2,8 m ja syvyys noin 0,4 -0,5 m; toinen kuopista on jonkin verran vahingoittunut.

Pääkkölä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Kellojärven ja Huuhilojärven välisellä kannaksella olevan peltoaukean länsireunassa, Huuhilojärven etelärannasta noin 120 m ja Huuhilon talosta noin 220 m päässä. Pellon länsi- tai luoteisreunaa pitkin kulkee tie, jonka länsipuolella maasto on tasaista mäntyä kasvavaa metsää. Aivan tien vieressä, pellon länsilkulman lähellä on kuoppa, jonka läpimitta on 5 m ja syvyys 1 m.

Huuhilonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Huuhilojärven luoteiskulmasta 400 m pohjoiseen olevan suopellon ja järveen luoteesta laskevan Jormasenjoen välissä, soiden molemmin puolin reunustamalla kapealla, noin 500 m pitkällä harjujonolla. Harjut ovat kuivaa mäntykangasta, ja soilla kasvaa pientä mäntyä ja suopursua. Harjannejono on pohjoisosastaan miltei pohjois-etelä -suuntainen. Pellon eteläkulmasta 360 m etelään, harjanteiden länsipuolella, on pieni lampi. lammen kohdalla harjujono kääntyy lounaaseen. Jormasenjoen varressa, josta harjannejono alkaa on pyyntikuoppaketjun ensimmäinen kuoppa; yhteensä kuoppia on 9 kappaletta, ja niiden läpimitta on noin 3 m ja syvyys noin 1 m.

Kovaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iivantiiran Louhiniemessä, sen läntisimmässä kärjessä, Hiekkalansalmen itärannalla. Hiekkainen niemeke muodostaa poikkeuksen muuten melko kivisessä niemessä; niemen kärki jatkuu dyynimäisesti noin 20 m salmeen päin. Kasvillisuus on sekametsää, maasto on tasaista. Noin 50 m päässä pohjoisessa on laituri, jonne asti hiekkainen ranta ulottuu. Asuinpaikkalöydöt (KM 27107) ovat hiekkarannalta, osa rantahiekasta ja osa vesijätöltä.

Virstakivi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven Luotolanselän etelärannalla, Lapinniemenkankaalla, peruskarttaan merkityn Virstakiven itäpuolella. Ranta on paikalla hyvin kivikkoista, maasto on tasaista mäntykangasta, aluskasvillisuutena varpuja. Maaperä on hiekkaa. Rantatörmän korkeus on 3-4 m, ja sen päälle kaivetusta koeuopasta, noin 3 m päässä rantatörmästä, on löytynyt kvartseja (KM 27109); kulttuurikerroksesta ei ole löytynyt merkkejä.
Inventointi 2012:
Asuinpaikalla on kahdessa kohden kuoppia, joissa on ohut podsolimaannos, mutta kuopat vaikuttavat kuitenkin melko nuorilta. Paikan itäosassa on nelisivuinen rakennuksen perusta tai siltä vaikuttava maarakenne, mahdollisesti tervapirtin jäänne. Kauempana idässä on tervahauta ja toinen etelässä.

Nauvunjärvi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Katerman voimalaitoksesta 2,3 km pohjoiskoilliseen, Nauvunjärven pohjoisrannalla, Nauvunsalmen sillan länsipuolella. Ranta on paikalla matala ja monin paikoin soistunut. Takana oleva maasto on kuivaa mäntykangasta. Lähellä siltaa on kuiviakin kohtia, joissa mäntykangas ulottuu rantaan asti. Ranta on osaksi kivinen; kivettömät kohdat ovat pehmeitä ja upottavia. Rannalla on kesämökkejä ja asuinrakennus. Asuinpaikka alkaa Nauvunsalmen sillasta 100 m länteen; asuinpaikkalöydöt (KM 27466:1-3) jatkuvat noin 400 m päähän sillasta.

Tervaniemi 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolisen Nurmesjärven koillisrannalla, Katerman voimalaitoksesta noin 8 km ja Tervasalmen uudesta sillasta 1,5 km itäkaakkoon. Kyseessä on korkeahko, 600 m pituinen ja luode-kaakko -suuntainen, mäntykangasta kasvava harjanne Nurmesjärven rannassa. Koillisessa se erottaa Kajaani-Kuhmo -maantiestä vetinen suo; harjanteen kaakkoistyvessä on hiekkarantainen lahdelma, jonka kohdalla rantatörmä on noin metrin korkuinen. Lahdelman kohdalta rannasta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 27468), joita on lisäksi löytynyt pitkin rantaa niemenkärkeen asti. Paikalla on havaittu myös värjääntynyttä maata sekä tervahaudan pohja. Noin 200 m päässä harjanteen kärjestä on löytynyt lisäksi palanutta luuta (KM 26106) ja kvartsia.

Autioniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolisen Nurmesjärven koillisrannalla Autioniemessä, Tervasalmen uudesta sillasta 4 km kaakkoon. Länsirannalla on matalaa, veden syömää hiekkaa; ranta muuttuu kivikkoiseksi ja melko jyrkäksi niemen kärkeä kohti. Paikalla kasvaa mäntymetsää. Asuinpaikkalöydöt (KM 27469:1-3) ovat löytyneet länsirannan hiekasta pieneltä alalta; samasta kohdasta on löytynyt myös palanutta kiveä. Tästä etelään päin on myös löytynyt muutamia yksittäisiä kvartseja. Koekaivausissa alueelta ei ole löytynyt merkkejä muinaisjäännöksesta.
Autioniemessä on kaksi muutakin asuinpaikkaa, [237] Autioniemi SW ja [238] Autioniemi SE sekä raudanvalmistuspaikka [239] Autioniemi E.

Autioniemi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolisen Nurmesjärven koillisrannalla Autioniemessä, Tervasalmen uudesta sillasta 4,2 km kaakkoon. Autioniemen eteläpään länsiosassa on kivikkoista hiekkarantaa, jonka takana on parin metrin korkuinen rantatörmä. Matala suo erottaa tämän korkeimman kohdan muusta niemen kärjestä, jossa sijaitsee kesämökki. Rantatörmästä on löytynyt muutama kvartsi (KM 27470) sekä palanutta kiveä; kvartsia on löytynyt myös rantakivikosta. Koekaivauksissa alueelta on löytynyt sortunut liesi ja palaneiden luiden keskittymä rantatörmässä; osa asuinpaikasta on sortunut järveen.
Autioniemessä on kaksi muutakin asuinpaikkaa, [236] Autioniemi W ja [238] Autioniemi SE, sekä raudanvalmistuspaikka [239] Autioniemi E.

Autioniemi SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolisen Nurmesjärven koillisrannalla Autioniemessä, Tervasalmen uudesta sillasta 4,3 km kaakkoon. Autioniemen kaakkoisranta on kivetöntä hiekkaa, ja rannan takana on noin 3 m korkuinen vedensyömä rantatörmä. Törmän päältä maata on kuorittu turpeesta. Törmän edustalta rantahiekasta on löytnyt kvartsia (KM 27471) 10 m matkalta, jonka lisäksi yksittäisiä löytöjä on sieltä täältä, kuten palaneita kiviäkin. Myös törmän päältä on löytynyt kvartseja. Koekaivausten perusteella asuinpaikka näyttää kuitenkin sortuneen kokonaan järveen, mutta paikalta on löytynyt merkkejä historiallisen ajan asutuksesta ja raudanvalmistuksesta.
Autioniemessä on kaksi muutakin asuinpaikkaa, [236] Autioniemi W ja [237] Autioniemi SW, sekä raudanvalmistuspaikka [239] Autioniemi E.

Autioniemi E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Raudanvalmistuspaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolisen Nurmesjärven koillisrannalla Autioniemessä, Tervasalmen uudesta sillasta 4,2 km kaakkoon.
Autioniemen itäosassa, loivasti rantaan viettävässä rinteessä, äestetyllä hakkuuaukealla, noin 300 m niemen eteläkärjestä ja 40 m rannasta on kaksi kuoppaa luode-kaakko -suunnassa 4 m etäisyydellä toisistaan. Toinen kuopista on pyöreähkö (läpimitta 0,4 m, syvyys 0,6 m) ja toinen soikeahko (6 x 4,9 m, syvyys 1,1 m). Soikeassa kuopassa on 1,5 m leveä ja 9,5 m korkea reunapalte. Pyöreähkön kuopan lounaispuolelta turpeen alta on löytynyt rautamalmia. Soikean kuopan kaakkoispuolella noin 3 m päässä on noin puoli metriä korkea kumpare (halk. 4 m), jossa on palanutta kiveä, savea ja kuonaa. Soikeasta kuopasta noin 2 m koilliseen on toinen, epämääräinen, kumpare (halk. 6 m), josta turpeen alta on löytynyt palanutta kiveä ja kuonaa. Lisäksi rannasta on löytynyt kaksi kuonan palasta.
Hakkuuaukean etelälaidassa, noin 30 m päässä metsänreunasta, on 4 m halkaisijaltaan oleva syvä ja jyrkkäreunainen kuoppa, jota ympäröi reunapalte. Kuopassa oli inventointihetkellä hakkuujätettä, joten syvyyttä ei ole voitu mitata. Kuopan tarkoitus on epävarma.
Autioniemessä on lisäksi kolme kivikautista asuinpaikkaa, [236] Autioniemi W, [237] Autioniemi SW ja [238] Autioniemi SE.

Hiekkalahti E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven lounaisrannalla, Tervasalmen uudesta sillasta 3,1 km kaakkoon, Hiekkaniemen länsityveen kaakosta, Hiekkalammesta, laskevan puron suun itäpuolella. Paikalla on vedenpinnan säännöstelyn miltei kokonaan tuhoama pieni niemi, joka on sulkenut puron suuhun laajennuksen. Nyt tällä kohdalla on veden liikuttelemaa hiekkaa, josta on löytynyt kaksi vierekkäin olevaa tulisijaa seka palanutta kiveä, kvartsia ja palanutta luuta (KM 27473:1-5; KM29146). Paikka lienee pitkälle rantaosistaan tuhoutunut.

Lammaspuronsuu W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven lounaisrannalla, Tervasalmen uudesta sillasta 4 km kaakkoon, Hiekkaniemen kaakkoistyvessä, Lammaspuronsuun länsirannalla. Täällä on pieni niemeke, jossa on matala hiekkaranta, jonka takana on mäntyä ja suopursua kasvavaa maastoa. Kvartsi-iskokset (KM 27474) sekä tulisijan jäännökset ovat löytyneet rantahiekasta, melko kaukana nykyisestä korkeimman veden rajasta.

Lammaspuronsuu E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven lounaisrannalla, Tervasalmen uudesta sillasta 4,1 km kaakkoon, Hiekkaniemen kaakkoistyvessä, Lammaspuronsuun itäpuolella olevan niemen luoteiskärjessä, Hiekkaniemen talosta 600 m itäkaakkoon. Niemi on mäntykangasta, sen Nurmesjärven puoleinen koillisranta on kivikkoinen, kun taas Lammaspuronsuun puoleinen länsiranta on matala ja suoperäinen. Niemen kärjestä vesi on syönyt 5-10 m kokoisen alueen, jossa on hiekkaa ja kivikkoa. Tältä kohdin on löytynyt pari kvartsi-iskosta, samoin kuin koillisrannalta noin 100 m päästä niemen kärjestä.

Kuorelahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven lounaisrannalla, Tervasalmen uudesta sillasta 4,8 km kaakkoon olevan Kuorelahden rannalla, Kuoreniemen talosta 400 m länteen. Kuorelahti on 200 m leveä ja 100 m pitkä lahti aivan Vepsään johtavan tien vieressä. Lahden luoteispuolella rannassa on lastauspaikka. Kuorelahden ranta on matala ja hiekkarantainen, mutta länsi- ja itärannalla on myös kivikkoa. Maasto on suoperäistä, idässä on kuivaa kangasta. Kvartsi-iskoksia (KM 27476:1-3) on löytynyt pääasiassa lahden länsi- ja itärannalta.

Kuoreniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolisen Nurmesjärven lounaisrannalla, lähellä sen kaakkoispohjukkaa, Tervasalmen uudesta sillasta noin 5 km kaakkoon, Kuoreniemen talon edustalla rannassa. Maasto on paikalla avointa, tasaista pihamaata ja peltoa, ranta on hienoa hiekkaa. Kvartsilöydöt (KM 27477) ovat tulleet talon edustan rantahiekasta.

Koirisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevassa Nurmesjärvessä, Autioniemen ja Kuorelahden välissä, Tervasalmen uudesta sillasta 4,5 km kaakkoon. Koirisaari on pahoin vedenpinnan säännöstelyn tuhoama saari, joka on nykyään noin 20 m leveä ja 130 m pitkä ja keskeltä kahtia jakautunut. Aiemmin sen on yhdistänyt idässä Lammassaareen kapea kannas, jossa nykyään on veden liikuttelemaa hiekkaa. Saarella kasvaa mäntyä ja kanervaa, ranta on kaakossa hiekkaa ja luoteessa kivikkoa. Asuinpaikkalöydöt (M 27479:1-2) ovat saaren lounaiskärjen laajalta veden paljastamalta hietikolta, josta on lisäksi löytynyt palaneita kiviä. Suurimmaksi osaksi asuinpaikka on tuhoutunut.

Lammassaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevassa Nurmesjärvessä, Autioniemen ja Kuorelahden välissä, Tervasalmen uudesta sillasta 4,7 km kaakkoon. Lammassaari on pahoin vedenpinnan säännöstelyn tuhoama saari, joka on nykyään noin 100 m leveä ja 200 m pitkä. Aiemmin se on ollut yhteydessä Koirisaareen kapea kannaksen kautta. Lammassaaren itäosassa on laaja, veden paljastama hietikko, josta asuinpaikkalöydöt (KM 27480:1-4) on pääasiassa poimittu talteen. Tällä kohdin on havaittu myös kivetyn tulisijan jäännökset. Alkuperäisen eteläkärjen lähellä on löytnyt toisenkin tulisijan jäänteet, ja koillisessa on havaittu merkkejä palaneista kivistä.

Lehtoluoto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven kaakkoisosassa, Vanhalahdessa, Tervasalmen uudesta sillasta 5,3 km eteläkaakkoon ja Lehtosaaresta noin 50 m etelälounaaseen. Kyseessä on vedenpinnan säännöstelyn syömä luoto (halk. 20 m), jonka keskellä kasvaa pari haapaa sekä heinää ja pajua. Rannat ovat kivikkoiset, mutta idässä on hiekkarantaakin; hiekkarannan kohdalta on löytynyt melko paljon kvartsia ja palanutta luuta (KM 27481:1-2).

Kaihlaniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven kaakkoisosassa, Tervasalmen uudesta sillasta 5 km kaakkoon, Kaihlaniemen edustalla olevassa saaressa, Suojalan talosta 1,1 km länteen. Kaihlaniemi on suon mantereesta erottama niemi; niemen luoteiskärjen edustalla on pieni saari/luoto, joka lienee alunperin ollut yhteydessä Kaihlaniemeen. Luodolla kasvaa mäntyä, rannat ovat kivikkoiset, mutta hiekkapohjaiset, idässä on hiekkarantaakin. Rannoilta on kauttaaltaan sieltä täältä löytynyt kvartsi-iskoksia, etelärannalta on lisäksi palanutta luuta (KM 27582:1-3). Varsinaisessa Kaihlaniemessä on toinen asuinpaikka [250] Kaihlaniemi SW.

Kaihlaniemi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven kaakkoisosassa, Tervasalmen uudesta sillasta 5,3 km kaakkoon, Kaihlaniemen lounaisrannalla, Suojalan talosta 800 m länteen. Kaihlaniemi on suon mantereesta erottama niemi; niemen luoteiskärjen edustalla on pieni luoto, joka lienee alunperin ollut yhteydessä Kaihlaniemeen. Kaihlaniemessä kasvaa pääasiassa mäntyä. Kaihlaniemen nykyisen luoteiskärjen lounaisrannalla on kesämökki. Ranta on hiekkapohjainen, paikoin kivikkoinen. Rannalta on löytynyt vähän kvartsia (KM 27483) mökin edustaa lukuunottamatta. Kaihlaniemen luoteispuolella, pienessä saaressa, on toinen asuinpaikka [249] Kaihlaniemi W.

Nurminiemi NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven kaakkoisosassa, Tervasalmen uudesta sillasta 5,5 km kaakkoon, Nurminiemen etelärannalla, Suojalan talosta 900 m länteen. Nurminiemi on luode-kaakko -suuntainen, kapean ja vetisen Siltosuon mantereeseen idästä yhdistävä niemi, jossa kasvaa mäntymetsää. Kohde sijaitsee niemen keskivaiheilla, hiekkaisemman rannan kohdalla, josta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 27484:1-2), pari liesikiveystä ja palaneita kiviä. Asuinpaikan pituus on noin 200 m. Nurminiemen eteläpuolella, pienessä saaressa, on asuinpaikka [252] Nurminiemi S ja sen eteläpiolisella luodolla asuinpaikka [253] Nurminiemen luoto.

Nurminiemi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven kaakkoisosassa, Tervasalmen uudesta sillasta 5,8 km kaakkoon, Nurminiemen etelärannan eteläpuolella olevalla saarella, Suojalan talosta 700 m länteen. Nurminiemi on luode-kaakko -suuntainen, kapean ja vetisen Siltosuon mantereeseen idästä yhdistävä niemi, jossa kasvaa mäntymetsää. Niemen eteläkärki on vedenpinnan säännöstelyn niemestä erottama saari/luoto, jonka läpimitta on muutama kymmenen metriä. Siellä kasvaa sekametsää, ranta on melko kivikkoista hiekkaa. Saaren etelärannalta on löytynyt liesikiveyksen jäännöksiä, palanutta kiveä, sekä kvartsia, piitä ja palanutta luuta (KM 27485:1-6). Varsinaisessa Nurminiemessä on asuinpaikka [251] Nurminiemi NW ja saaren eteläpuolisella luodolla asuinpaikka [253] Nurminiemen luoto.

Nurminiemen luoto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevan Nurmesjärven kaakkoisosassa Nurmesperän suulla, Tervasalmen uudesta sillasta 5,8 km kaakkoon, Nurminiemen ja Ahokaisenniemen välissä, Suojalan talosta 800 m länteen. Nurminiemen luoto on vedenpinnan säännöstelyn pahoin tuhoama pikku luoto, jonka läpimitta on muutama kymmenen metriä. Luodolla kasvaa heinää ja varpuja sekä pari koivua ja mäntyä. Luodon länsiranta on kivikkoa, idässä on hiekkarantaa, jonka kohdalta noin 10 x 30 m alueelta on löytynyt melko paljon kvartsia ja palanutta luuta sekä muutama saviastianpala (KM 27486:1-3) ja palanutta kiveä. Asuinpaikka lienee pahoin tuhoutunut. Varsinaisessa Nurminiemessä on asuinpaikka [251] Nurminiemi NW ja sen eteläpuolisella saarella asuinpaikka [252] Nurminiemi S.

Peurolahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven länsirannalla olevan Timoniemen itäkärjen etelärannalla, Hiekka-Kuottuan salmesta 900 m länsilounaaseen. Timoniemen itäkärjessä kasvaa havumetsää, ranta on kivikkoinen lukuunottamatta Peurolahden pohjukkaa. Peurolahden itärannalla on kolme kesämökkiä; itäisimmälle mökille vievä tie päättyy tasanteelle (noin 175 m mpy) rantaan viettävässä rinteessä. Maaperä on tällä kohdin hienoa hiekkaa, pintaturve on kulunut pois. Kivettömästä hiekasta on löytynyt muuatma kvartsi (KM 27487). Yksi kvartsi on löytynyt myös läntisimmälle mökille tulevalta tieltä, tasanteen kohdalta. Ympäristöön tehdyistä koekuopista ei ole tullut asuinpaikkaan viittaavia havaintoja tai löytöjä.

Hiekka-Kuottuan salmi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven länsirannalla olevan Timoniemen itäkärjessä ja itäkärjen etelärannalla. Timoniemen kärki on matala ja siellä kasvaa havumetsää, aluskasvillisuutena on suopursua ja paksua turvetta. Maaperä samoin kuin rannat ovat kivetöntä hiekkaa. Itäkärjessä on kapea Hiekka-Kuottuan salmi, joka erottaa Timoniemen ja Rytikaarre-nimisen saaren toisistaan. Timoniemen etelärannalla, noin 200 m päässä kannaksesta on kesämökki. Itäkärjen hiekkarannasta on löytynyt yksi kvartsi-iskos (KM 27488), tästä 480 m länsilounaaseen on toinen kvartsi-iskoksen löytöpaikka. Ympäristöön tehdyistä koekuopista ei ole tullut asuinpaikkaan viittaavia havaintoja tai löytöjä.

Rytikaarre S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven länsirannalla olevan Timoniemen edustalla, Rytikaarre-nimisessä saaressa, jota erottaa mantereesta vain noin 50 m leveä Hiekka-Kuottuan salmi. Rytikaarre on 1,4 km pitkä ja 0,5 km leveä saari, jonka itärannan keskivaiheilla on Rytikaarteen talo (nykyään kesämökkinä). Saaressa kasvaa havumetsää, mutta varsinkin eteläosassa on suoalueita. Rytikaarteen eteläisimmän osan muodostaa kapean kannaksen päässä oleva saari, joka on kivetöntä hiekkaa. Kannaksen tyvessä on kesämökki, jonka eteläpuolelta on löytynyt kvartsi-iskos (KM 27489). Saaren pohjoisosassa on toinen asuinpaikka [257] Lintuniemi SW.

Lintuniemi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven länsirannalla olevan Timoniemen edustalla, Rytikaarre-nimisessä saaressa, jota erottaa mantereesta vain noin 50 m leveä Hiekka-Kuottuan salmi. Rytikaarre on 1,4 km pitkä ja 0,5 km leveä saari, jonka itärannan keskivaiheilla on Rytikaarteen talo (nykyään kesämökkinä). Saaressa kasvaa havumetsää, mutta varsinkin eteläosassa on suoalueita. Rytikaarteen koilliskärki on pitkä ja kapea niemi. Saaren pohjoisin osa on nimeltään Lintuniemi, jonka lounaisranta on luoteessa korkea ja jyrkkä, mutta joka kaakkoa kohti muuttuu suoperäiseksi. Asuinpaikkalöydöt (KM 27490) ovat peräisin lounaisrannan rantavedestä noin 200 m matkalta. Saaren eteläosassa on toinen asuinpaikka [256] Rytikaarre S.

Multipakka (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Lentuanjärven itäosassa, 0,8 x 2,20 km kokoisessa Multisaaressa, jonka eteläpäänä on itäkaakkoon pistävä korkea ja jyrkkäseinäinen soraharjanne, jota kutsutaan Multipakaksi. Muuhun saareen Multipakan yhdistää luoteessa matala, suoperäinen alue. Multipakan kaakkoiskärjessä on noin kolmen metrin korkuinen törmä, josta valuu soraa; juurella on muutaman metrin levyinen tasanne, josta on ilmeisesti otettu soraa 1920-luvulla. Multipakka on pääasiassa mäntykangasta, aluskasvillisuutena on variksenmarjaa. Kaakkoiskärjen sortuvan törmän eteläreunasta on sieltä täältä löytynyt palanutta luuta ja kvartsia (KM 27491:1-5); kvartsia on löytynyt lisäksi mm. törmän juuresta, rantavedestä. Paikalta on ilmeisesti soranajon yhteydessä löytynyt luurangon osia. Harjanteen melko tasaisella laella, rinnakkain harjanteen poikki, on kolme soikeahkoa kuoppaa (pyyntikuoppia?), joiden pituus on 3,5 - 5,5 m ja syvyys 0,5 - 0,9 m. Multipakan luoteispäässä on vielä yksi kuoppa (läpimitta 3 m ja syvyys 0,4 m). Kuopan pohjalle tehdyssä koekuopassa oli noin 20 cm paksu, runsaasti hiiltä sisältävä turvekerros, jonka alla oli harmaata hiekkaa ja kiviä. Lisäksi Multipakan tyven koillisreunassa on tervahaudan pohja.

Tuliharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven itärannalla, Isojoensuun eteläpuolella. Tuliharju muodostaa niemen, jota erottaa mantereesta aukea ja upottava suo. Tuliharjun joen puoleinen koillisosa on korkea ja jyrkkärinteinen, kärki on matalampi. Järven puoleinen länsiranta on tasainen, mutta rantatörmä on jyrkkä ja muutaman metrin korkuinen. Pohjoiskärjen lähellä on pieni sorakuoppa. Ympäristössä kasvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on varpuja ja paikoin paksua sammalta. Maaperä on hienoa hiekkaa. Länsirannan rantahiekasta ja -vedestä on löytynyt muutamia kvartsi-iskoksia (KM 27492) sekä palaneita kiviä. Isojoen puoleisella koillisrannalla olevan korkean harjanteen kaakkoispäässä on sodan aikainen juoksuhauta.

Aijasniemi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuhmo-Suomussalmi -tien itäpuolella, Kalliojärven Ukonkaarteen länsirannalla, Aijasniemen itäkärjessä, Kallioniemeä vastapäätä. Paikalla on kesämökki, jonka edustalla on noin 40 m pituinen lahdelma. Sen pohjoisosan vesirajassa on maakivi, jonka pohjoispuolella on joitakin pienenmpiä kiviä, muuten ranta on kivetöntä hiekkaa. Lahdelman kohdalla kasvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuutena suopursua, muuten maasto on kivikkoista ja suoperäistä. Mökin edustalta on noin 5 m matkalta löytynyt runsaasti kvartsia (KM 27493:1-4) ja palaneita kiviä.

Tirrukkaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven länsiosassa, Pekkalansalmen itärannalla, Timoniemen itäpäässä olevan Tirrukanniemen luoteispuolella olevassa niemekkeessä. Rannan tunutmassa maasto on melko tasaista mäntykangasta. Niemekkeestä ja heti sen kaakkoispuolella olevasta lahdelmasta on löytynyt muutamia kvartsi-iskoksia (KM 27744). Maaperä paikalla on soran sekaista hiekkaa. Koekuopista ei ole tullut viitteitä asuinpaikasta. Kohteesta noin 50 m etelään on kaksi tervahautaa.

Rimminkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Timoniemen pohjoisrannalla, Lehmisalmen kohdalla olevalla Rimminkankaalla, noin 1,8 km pituisella rantakaistaleella. Rantatörmä on korkeimmillaan noin 3 metriä ja matalimmillaan se on huuhtoutunut Lehmisalmen kärjessä tasaiseksi. Maaperä on hiekkaa ja maasto tasaista mäntykangasta, jossa on ainakin kaksi terassia. Rantakaistaleelta on löytynyt kvartseja (KM 27745) useista eri kohdista: lännessä asuinpaikkalöydöt rajoittuvat Kumpulan tilan kohdalle, idässä Pekin lähettyville.

Tulisalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Timonimen eteläpuolella olevan Tulisalmen etelärannalla Tuliniemessä. Tuliniemen kärkeen tulee tie, joka ilmeisesti talvisin jatkuu jäätienä Tulisalmen yli. Kohteen kohdalla maasto on hiekkapohjaista mäntykangasta, mutta pohjoiseen mentäessä maaperä muuttuu kosteammaksi säilyen kuitenkin hiekkaisena, etelässä maasto on kosteampaa ja kivikkoisempaa. Runsaasti kvartsia (KM 27746) on löytynyt Tuliniemen särkkämäisestä kärjestä ja molemmin puolin kärkeä vesijätöltä ja rantavedestä.

Kotalampi SW (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Vuosankajärven pohjoispuolella, Vuosankajärven ja Kotajärven välissä olevan Kotalammen lounaisrannan luoteisosassa, Kotasärkän pohjoisreunassa, rinteen päällä, suurikokoisen luontaisen painanteen länsipuolella. Kotasärkkä nousee jyrkästi Kotalammen rannasta, särkän keskellä on suuri sorakuoppa. Alue on mäntykangasta, aluskasvillisuutena on sammalta, puolukkaa ja suopursua. Viiden metrin päässä luontaisen painanteen länsireunasta on yksi pyyntikuoppa (läpimitta 3,5 m, syvyys 0,5 m), ja tästä 33 m etelään on toinen, laakea pyyntikuoppa (läpimitta 3,2 m, syvyys 0,5 m). Paikalla on muitakin kuoppia, joiden funktio on toisenlainen, kuten soranottopaikka ym. Kohteesta 150 m luoteeseen on toinen pyyntikuoppakohde [265] Kuikkalampi E.
Vuoden 2012 inventoinnissa havaittiin, että luontaisen painanteen länsireunassa sijaitseva kuoppa on osittain yliajettaessa tuhoutunut. Vieressä on modernin näköinen kuoppa, joka on merkitty sinisin nauhoin ja säästetty maanmuokkauksessa. Myös etelämpänä on mahdollinen pyyntikuoppa, jonka päältä on ajettu. Alueella on myös tervahauta.

Kuikkalampi E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Vuosankajärven pohjoispuolella, Vuosankajärven ja Kotajärven välissä olevien Kotalammen ja Kuikkalammen välisellä kannaksella, harjanteen eteläpään Kuikkalammen puoleisessa rinteessä, noin 25 m lammen rannasta. Molempien lampien rannat ovat soiset, harjanteella kasvaa nuorehkoa sekametsää. Maaperä on hiekkaa. Paikalla on yksi kuoppa, jonka läpimitta on noin 4 m ja syvyys 0,6 m. Kuoppa on melko loivaseinäinen. Kohteesta 150 m kaakkoon on toinen pyyntikuoppakohde [264] Kotalampi SW.
Vuoden 2012 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan. Alueella on myös tervahauta.

Vuosangan Autioniemi 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Vuosanganjärven itärannan eteläosassa olevassa Autioniemessä. Niemen keskellä on pelto, joka ei ole enää käytössä. Pellon ympärillä kasvaa tiheää sekametsää, maaperä on jossain määrin kivikkoinen.
Pellon pohjoisreunalla on lato, jonka itäseinustalla noin 8-9 m etäisyydellä toisistaan on kolme kivikasaa, jotka ilmesesti ovat peltoraunioita. Ladosta noin 20 m länteen, 6 m pellon reunasta, on matala sammaleen peittämä kivikasa (halk. 5 m, korkeus 0,5 m). Tästä noin 8 m pohjoiseen on kasvillisuuden peittämä kivikasa (halk. 3 m, korkeus 0,5 m) ja toinen epämääräinen kasa (halk. 4-6 m, korkeus 0,5 m) on 9 m länteen, joka on täysin kasvillisuuden peittämä. Viimeksi mainitusta kivikasasta 13 m länteen, aivan pellon reunassa, on lähes metrin korkuinen ja usean metrin läpimittainen, pensaikon peittämä kivikasa. Kivikasat vaikuttavat peltoraunioilta sijaintinsa perusteella.
Pellon eteläreunalla on toinen kohde [13] Vuosangan Autioniemi 1, jossa on ns. lapinhautoja.

Kuusamonjärvi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuusamonjärven pohjoisrannalla ja Puttoniemen välissä olevalla 300 m leveällä rantakaistalla, Alavan talosta 1,2 km itään. Suunnilleen niemien puolivälistä länteen on paikalla käytöstä poistettu sorakuoppa, jolle tulee tie Kostamustieltä. Tien päässä, sorakuopan koilliskulmassa, on kesämökki. Soranottoalue kasvaa tiheää nuorta sekametsää muualla paitsi mökin läheisyydessä. Mökin kohdalla sorakuoppa ulottuu vesirajaan asti, kaakossa kuopan ja rannan välissä on patin metrin levyinen maakannas, jossa kasvaa mäntyjä. Rannan puolella tällä kohdalla on jyrkähkö törmä, josta on löytynyt kvartseja (KM 28502), joita löytyi myös mökin edustan hiekkarannasta sekä rantavedestä mökin ja Hiekkaniemen puolivälistä. Asuinpaikka lienee suureksi osaksi tuhoutunut soranotossa.

Hiekkasalmi N (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lentuanjärven suuren ja hieman tiimalasin muotoisen Kotasaaren kaakkoiskulmassa olevassa niemessä, apean ja ilmeisen matalan Hiekkasalmen pohjoispuolella. Salmen eteläpuolella on Multisaaren Multisärkkä, joka on puheena olevan niemen jatke. Kyseessä on luode-kaakko -suuntainen hiekkaharjanne Kotasaaren eteläosan koillisrannalla. Sen kaakkoispää muodostaa niemen, jossa kasvaa harvaa mäntykangasta sekä puolukkaa ja jäkälää. Idässä harjanteen juurella on kapea, matala suoperäinen kaistale, ranta on kivetöntä hiekkaa. Lännessä ranta on jyrkkä ja kivikkoinen. Harjanne madaltuu tasaisesti kohti kaakkoiskärkeä. Niemen kärjessä pintaturve on kulunut pois, jolloin paikalla on voinut havaita kvartsi-iskoksia (KM 28504), joita on löytnyt myös kärjestä lähtien itärannan rantavedestä.
Niemen itärannalla olevasta pienestä niemekkeestä 30 m etelään on muuatmia pyyntikuoppia sekä muita painanteita ja tervahaudanpohja siihen liittyvine kaivantoineen.

Honkisaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven itäosassa olevan Honkisaaressa, etelärannan keskivaiheilla hiekkarannassa, josta on löytynyt muutamia kvartseja (KM 28503). Hiekkarannan pituus on joitain kymmeniä metrejä. Paikalla on Metsähallituksen tekemä tulentekopaikka muutaman kymmenen metrin päässä rannasta. Suon itäreunassa oli rakenteilla hirsirakennuksen kehikko. Ympäristöön tehdyistä koekuopista ei löytynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Salmenniemi SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kalliojärven Salmenniemen etelärannan itäosassa, lähellä kohtaa josta Kalliojoki lähtee laskemaan kohti Lentuanjärveä. Kyseessä on paikka, johon tulee itäisin rantaan vievistä teistä. Tien päässä on kesämökki, ja siitä noin 15 m luoteeseen on sorakuoppa. Maasto on kivikkoista mäntykangasta, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja suopursua. Ranta on kivikkoinen. Mökin edusta on tasattu nurmikoksi, ja sen pohjoispuolella on pienehkö kasvimaa. Kvartsilöydöt (KM 28505) ovat tulleet tien päästä hiekasta ja kasvimaasta sekä sorakuopasta.

Käänneniemi (290010272) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Veräisenjärven ja Alanteenjärven välisessä Käänneniemessä, Puistolan talosta itäkoilliseen. Käänneniemen halki kulkee tie, joka metsätienä ulottuu niemen itäkärkeen asti. Asuinpaikkalöydöt (KM 28506) on poimittu tieltä, noin 200 m päässä Veräisen rannasta, metsähakkuiden itäreunan kohdalta. Paikan itäpuolella kasvaa pienehköä ja tiheähköä mäntymetsää, aluskasvillisuutena on varpuja, suopursua ja paksuhkoa sammalta. Ympäristöön tehdyistä kokeuopista ei löytynyt mitään asuinpaikkaan viittaavaa.

Kaunisniemi (290010273) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Veräisenjärven kaakkoisrannalla olevassa Kaunisniemessä, kohdassa jossa Veräisen vedet lähtevät Alanteenjärven kautta virtaamaan kohti länttä. Kaunisniemi on 400 m pitkä, päästään kapea, luoteeseen pistävä niemi. Niemen kärjessä on hirsimökki. Niemen rannat ovat melko jyrkät ja korkeat, keskiosa on tasainen. Maaperä on kivikkoista hiekkaa. Niemessä kasvaa harvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja jäkälää. Hirsimökistä noin 10 m kaakkoon on pysäköintipaikka, jonka kohdalta kasvillisuus on kulunut pois. Hiekasta on löytynyt kvartsia, piitä (KM 28507:1-2) ja palaneelta vaikuttanut kivi. Pysäköintialueen vieressä olevasta sorakasasta on myös kvartseja. Pysäköintipaikan kaakkoispuolella, siitä 14 ja 18 m päässä tasanteen itäreunalla on kaksi NNE-SSW -suuntaista, noin 2 m pitkää ja 20 cm syvää kuoppaa.

Lämminhiekka S (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Veräisenjärven itärannalla, Kaunisniemen ja Kallioniemen välisessä lahdessa. Paikalla on hiekkaranta nimeltä Lämminhiekka, jonka takana on suuri Kylmäsuo. Aivan hiekkarannan eteläreunassa, suon ja rannan välissä, on muutaman kymmenen metrin levyinen kuiva kangas. Paikalla on4-5 kuoppaa, jotka mahdollisesti ovat pyyntikuoppia. Kuoppien läpimitta on noin 0,5-1,5 m ja syvyys 0,3 - 0,5 m.
Lisäksi paikalla on matala kivikasa (halk. 1,2 - 1,8 m), jonka merkitys ja ikä ovat epäselviä. Lähiympäristö on kuitenkin kivetöntä hiekkaa, joten kivet on täytynyt tuoda paikalle. Ympäristöön tehdyistä koekuopista ei ole tullut mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Salmilampi NE (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Veräisenjärven itäpuolella, Kalliojoen kylästä 8 km itään, Salmilammin ja Kylmäjärven välissä olevalla kannaksella, jonka leveys on noin 100 m. Kannaksen itäosassa on pieni suorantainen lampi, länsiosassa on mäntykangasta kasvava hiekkaharjanne. Harjanteen kaakkoiskärjessä on seitsemän kuoppaa, jotka vaikuttavat pyyntikuopilta. Kuoppien läpimitta vaihtelee 1,5 - 2,8 m ja syvyys 0,3 - 0,9 m. Lähellä sijaitsevasta tervahaudasta itään on kaksi mahdollista pyyntikuoppaa. Myös alueen kaakkoispäätä vastakkaisella laidalla suon toisellapuolella harjun päässä mahdollisesti yksi kuoppa.

Jauhoniemi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven länsirannalla olevan Jauhoniemen itäkärjessä, Tervasalmen sillasta 1,5 km etelään. Jauhoniemi on noin 2 km pituinen ja 300 m levyinen itäkaakkoon pistävä niemi, jonka vedenpinnan säännöstely on syönyt niemen kahteen osaan Kannaksen autiotilan itäpuolelta, 900 m päässä niemen kärjestä. Kärjen yhdistää muuhun niemeen pengerretty tie, joka johtaa kärkiosan luoteiskärjessä sijaitsevalle kesämökille ja koillisrannan venerantaan. Maasto on pääasiassa kuivaa kangasta, paikoin kosteampaakin maastoa. Säännöstelyn kuluttamat rannat ovat hiekkapohjaista kivikkoa, itäkärjessä ja lounaisrannalla on hiekkarantaakin; täältä on löytynyt muutamia kvartsia ja palnutta luuta (KM 28903:1-12). Löytöjen perusteella kyseessä on noin 200 m pituinen asuinpaikka, joka lienee suurimmaksi osaksi tuhoutunut. Etelärannan länsiosassa on myös osaksi säännöstelyn tuhoama rautamalmikasa.

Pieni Karhusaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven pohjoisosassa, Tervasalmen sillasta noin 2,5 km etelään, Ison Karhusaaren kaakkoispuolella. Kyseessä on 0,3 x 0,1 km kokoinen saari, jonka lounaisranta on kivikkoa ja hiekkaa, koillisranta ja molemmat päät matalaa lietettä. Kaakkoispään edustalla oleva luoto on alunperin kuulunut saareen. Saaren lounaispuolessa kasvaa mäntymetsää, koillispuoli on tiheämpää sekametsää. Saaren säännöstelyn syömiltä rannoilta on sieltä täältä löytynyt muutama yksittäinen kvartsi-iskos; rannan puolivälin kohdalla on kvartseja löytynyt keskittymänä noin 50 m pituiselta alueelta, jossa on havaittu myös tulisijojen jäännöksiä. Koekuopista ei ole tullut mitään asuinpaikaan viittaavaa.

Kierinniemi (290010280) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven koillisrannalla, Tervasalmen sillasta 2,9 km kaakkoon, Kanteleen talosta noin 200 m lounaaseen. Kyseessä on rannassa oleva kaakko-luode -suuntainen harjanne, jonka luoteiskärki muodostaa noin 50 m pituisen niemen. Harjanne tulee rantaan Pelkolan talon kohdalla, niemen kärjestä 300 m kaakkoon. Rantaan tuleva rinne on melko jyrkkä, ja siellä kasvaa mäntymetsää. Niemen kärki on matalampi, ja siellä on koivikkoa. Ranta on hiekapohjaista kivikkoa (kiviä lienee kerätty rantatörmän suojaksi säännöstelyn vuoksi). Pelkolan talosta lähtien rantakivikosta on muutamia yksittäisiä kvartsi-iskoksia (KM 28906:1-2), mutta enemmän niitä on löytynyt niemen kärjestä.

Kanteleenniemi (290010281) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven koillisrannalla, Tervasalmen sillasta 3,5 km ja Kanteleen talosta noin 1 km kaakkoon. Kanteleenniemi on etelään työntyvä suon mantereesta erottama niemi, jossa maasto on mäntykangasta. Niemen eteläkärkeen on rakennettu kesämökki. Vedenpinnan säännöstelyn syömä ranta on matalaa hiekkapohjaista kivikkoa. Kanteleniemen itäisimmästä kärjestä on löytynyt jonkin verran kvartsia ja palanutta luuta (KM 28907); kvartsi-iskoksia on lisäksi löytynyt niemen lounaisrannalta sekä 100 m päähän mökistä tehdystä koekuopasta. Maaperä oli koekuopan kohdalla hiekkaa. Rannalla on lisäksi havaittu ilmeinen uunin jäännös (kivikasa) sekä vanha talon paikka ja vanha pelto.

Rönönsaari E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärvessä, Tönölänsalmen sillasta 3 km kaakkoon. Rönönsaari on järvestä nouseva hiekka- ja moreeniharju, joka muodostaa noin 1,5 km pituisen ja vain muutaman kymmenen metrin levyisen, itä-länsi -suuntaisen, korkean saaren. Samaan harjumuodostelmaan kuulunevat itäkaakossa Multisaari ja länsiluoteessa Harakkasaari. Rönönsaaressa kasvaa mäntyä. Varsinkin harjun korkeimmilla kohdilla pintaturve on ohut tai puuttuu kokonaan. Rannat ovat hietikkoa, monin paikoin pikkukivikkoa. Saaren kummassakin päässä on kesämökki ja muita niihin liittyviä rakennuksia. Itäpäässä on vanhoja, käytöstä pois jääneitä sorakuoppia. Itäisen mökin itäpuolelta, polulta, on löytynyt muutama kvartsi (KM 28909) sekä palaneita kiviä. Asuinpaikka lienee suurimmaksi osaksi tuhoutunut. Rönönsaaren länsipäässä on toinen asuinpaikka [282] Rönönsaari W.

Multisaari E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Lammasjärvessä, Tönölänsalmen sillasta 3,5 km kaakkoon. Multisaari on järvestä nouseva hiekka- ja moreeniharju, joka muodostaa noin 0,5 km pituisen ja vain muutaman kymmenen metrin levyisen, itäkaakko-länsiluode -suuntaisen, korkean saaren. Samaan harjumuodostelmaan kuulunevat länsiluoteessa olevat Rönönsaari ja Harakkasaari. Multisaaressa kasvaa mäntyä. Varsinkin harjun korkeimmilla kohdilla pintaturve on ohut tai puuttuu kokonaan. Rannat ovat hietikkoa, monin paikoin pikkukivikkoa. Idässä saaren kärki kääntyy etelään, ja eteläkärkenä on veden liikuttelema hietikko. Saaren itäpäässä on vanhoja, käytöstä pois jääneitä sorakuoppia. Itäpäässä olevan sorakuopan reunasta 5 m länteen ja etelässä olevasta kaivannosta 13 m pohjoiseen on länteen tai lounaaseen laskevassa rinteessä kuoppa; toinen kuoppa on saaren pohjoisrannalla, harjun päällä olevan polun kohdalla, 400 m länsikärjestä. Kolmas kuoppa on em. kuopasta 19 m länteen. Kuoppien läpimitta on 2,1 - 3 m ja syvyys 0,3 - 0,4 m. Kuopat saattavat olla pyyntikuoppia.

Huuskonsaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärvessä, Tönölänsalmen sillasta 3,5 km kaakkoon. Huuskonsaari on 200 x 700 m kokoinen länsi-itä -suuntainen saari, etelästä Huuskonsuolta laskevan Huuskonpuron suun edustalla. Saari on suurimmillaan noin 10 m järven pintaa korkeampi, ja siellä kasvaa pääasiassa mäntymetsää. Rannat ovat kivikkoiset; vain etelärannan puolivälissä on pienen niemen muodostava alue, jossa on täysin kivetöntä hiekkaa. Hiekkarannan länsiosasta on löytynyt kvartsia (KM 28910) keskittyneenä noin 20 m matkalla, mutat asuinpaikka lienee täysin tuhoutunut. Saarelle tehdyistä koekuopista ei ole löytynyt asuinpaikkaan viittaavia merkkejä.
Vuoden 2011 inventoinnissa saaren etelärannalta poimittiin muutama kvartsi-iskos. Rantavedessä havaittiin tulisijan jäänteet. Kohde palautettiin poistettu muinaisjäännös -luokasta takaisin kiinteäksi muinaisjäännökseksi.

Honkinen E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven keskivaiheilla, Tönölänsalmen sillasta 7 km kaakkoon olevassa Honkinen-nimisessä saaressa. Kyseessä on kilometrin pituinen ja 100 m leveä länsiluode-itäkaakko -suuntainen saari, joka on noin 15 m järven pintaa korkeampi. Saaressa kasvaa havumetsää; saaren länsiosassa on Metsähallituksen nuotiopaikka. Itäkärjessä on kolmiomainen (15 x 15 m) tasanne, joka on 2-3 m järven pintaa korkeammalla, ranta on kivikkoinen, maaperä on moreenia. Tasanteelle tehdystä koekuopista löytyi kvartsi-iskoksia (KM 28911). Muualle saareen tehdyistä koekuopista ei ole löytynyt mitään asuinpaikkaan viittaavaa.

Kuikkasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven keskivaiheilla, Tönölänsalmen sillasta 8 km itäkaakkoon olevassa Kuikkasaaressa. Kyseessä on 100 m pitkä ja 40 m leveä saari Honkisensaaren ja Pärtösaaren pohjoispuolella. Kuikkasaaren rannat ovat matalaa hiekkapohjaista kivikkoa. Rannassa on jyrkkä, parin metrin korkuinen törmä, mutta itse saari on melko tasainen. Saaressa kasvaa mäntyä, maaperä on hiekkaa. Saaren länsipäässä on Metsähallituksen nuotiopaikka, ja sen läheisyydessä pintaturve on pahoin kulunut. Nuotiopaikan lähettyviltä, etelätörmän läheltä, on maanpinnasta löytynyt kvartsia (KM 28912). Lisäksi yhdestä koekuopasta on tullut kvartsi-iskos. Saaressa on havaittu lisäksi viisi kuoppaa, joiden läpimitta on 2-3 m ja syvyys 0,3 - 0,4 m.
Kohde oli muutoin vuoden 2011 inventoinnin aikana ennallaan, paitsi että eteläiseen törmään oli kaivettu tuore suorakaiteen muotoinen kuoppa (pituus 0,7 m).

Pärtösaari W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven keskiosassa, Tönölänsalmen sillasta 8,5 km kaakkoon olevassa Pärtösaaressa. Kyseessä on 100 x 400 m kokoinen, länsiluode-itäkaakko -suuntainen saari, joka on 10 m järven pintaa korkeammalla. Saaressa kasvaa pääasiassa mäntymetsää, maaperä on moreenia, rannat kivikkoa. Pärtösaaren länsikärjessä on melko jyrkät törmät, joiden takana on 15 m pituinen, asuinpaikaksi hyvin sopiva alue. Tälle alueelle tehdyistä koekuopista on löytynyt pari kvartsi-iskosta (KM 28913).

Tuhkasaari (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lammasjärven keskiosassa, Tönölänsalmen sillasta 10,5 km kaakkoon olevassa Tuhkasaaressa, Tuhkaniemen ja Kiteenniemen välissä. Tuhkasaari on 100 x 400 m kokoinen, länsi-itä -suuntainen saari, joka on 10 m järven pintaa korkeammalla. Saaressa kasvaa havumetsää, maaperä on moreenia, rannat pääasiassa kivikkoiset, mutta etelärannalla on hiekkaakin. Tuhkasaaren lounaisrannalla on kaksi kuoppaa 20 m etäisyydellä toisistaan. Kuopat sijaitsevat melko jyrkässä rinteessä. Läntisempi kuopista on jyrkkäseinäinen, 1,5 - 1,8 m läpimitaltaan ja 0,5 m syvyydeltään. Kaakossa oleva kuoppa on pitkulainen, 1 x 2 m kokoinen ja 0,5 m syvyinen. Kumpikaan kuopista ei vaikuta pyyntikuopalta. Saaren pohjosirannalla, noin 180 m länsikärjestä, kohdassa missä rinne muuttuu tasaiseksi, on kuoppa, joka muotonsa puolesta voisi olla pyyntikuoppa. Sen läpimitta on 2 m ja syvyys 0,5 m. Kyse lienee kuitenkin luontaisesta painanteesta.

Ruotinsaari SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lammasjärven kaakkoisosassa, Tönölänsalmen sillasta 14,5 km kaakkoon olevassa Ruotinsaaressa, Pääkkölänniemen edustalla. Ruotinsaari on 400 x 800 m kokoinen saari, jossa kasvaa pääasiassa mäntymetsää, maaperä on suurimmaksi osaksi kivetöntä hiekkaa, joka on kerääntynyt useiksi korkeahkoiksi harjanteiksi; matalimmat kohdat saaresta ovat soistuneet. Ruotinsaaren kaakkoisosana on 200 m leveä niemi, jonka kärki on kaksihaarainen.
Pohjoisemmassa haarassa on korkea, mäntyä kasvava, hiekkaharjanne, jonka länsiosassa on kaksi kuoppaa 2 m etäisyydellä toisistaan. Niemen pohjoisen ja eteläisen haaran välisessä notkelmassa, sähkölinjasta 4 m pohjoiseen, on kolmas kuoppa. Kuoppien läpimitta on 1,2 - 2,5 m ja syvyys 0,4 - 0,6 m. Kuopat saattavat olla pyyntikuoppia.
Tiainen & Sepänmaa 2016:
Muinaisjäännösrekisterin tietojen mukaisesta paikasta hieman pohjois-koilliseen
havaittiin rekisterissäkin mainitut kolme epämääräistä kuoppaa. Kuopat sijaitsevat
pikemminkin harjanteen laella ja pohjoislaidalla.

Naukkari E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lammasjärven kaakkoisosassa, Tönölänsalmen sillasta 15 km kaakkoon, Pääkkölänniemen pohjoispuolella olevan Ruotinsaaren kaakkoiskärjen edustalla. Naukkari-saaren erottaa Ruotinsaaresta matala salmi, josta pääsee kävellen yli. Saari on noin 100 m pitkä ja muutaman kymmenen metrin levyinen, länsilounas-itäkoillinen -suuntainen. Se muodostuu korkeahkosta hiekkaharjanteesta, jonka etelärinne on jyrkkä. Saaressa kasvaa mäntyä, maaperä on hiekkaa. Rannat ovat hienoa hiekkaa ja hyvin matalat. Saaren itäosassa harjanteen päässä, aivan jyrkän törmän reunassa, on epämääräinen, läpimitaltaan 2,5 m ja syvyydeltään 0,2 m oleva kuoppa, joka mahdollisesti on pyyntikuopan jäännös.

Vattuniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kellojärven itärannalla vastapäätä Huuhilonkylää, Huuhilon talosta 900 m itään, Vattuniemessä. Niemi on harvaa männikköä kasvavaa kuivaa mäntykangasta, maa on tasaista ja hieman etelään viettävää. Pohjoisranta on kivinen, muuten rannat ovat kivetöntä hiekkaa. Niemen kärjen edustalla on pitkä särkkä veden kuljettamaa hiekkaa. Täällä on nuotiopaikka, jonka ympäriltä pintakasvillisuus on kulunut pois. Esiin tulleesta hiekasta on löytynyt kvartsia (KM 29427); eniten löytöjä on tullut etelärannalta. Niemenkärjestä noin 50 m etelään on tervahaudan pohja.

Huuhilon Pöytäsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kellojärvessä, Huuhilonkylän edustalla olevassa Pöytäsaaressa, Huuhilon talosta 500 m itään. Saaressa (70 x 100 m) kasvaa havumetsää, rannat ovat matalat ja kivikkoiset. Itäosa ja erityisesti kaakkoisosa saaresta on korkeampaa ja tasaista, maaperä on hiekkaa. Pöytäsaaren kaakkoisosan hiekkatasanteelle tehdystä koekuopasta on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 29428). Paikalla on myös pitkänomaisia kuoppia, joiden tarkoitus on epävarma.

Lapinhiekka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kellojärven eteläpään itärannalla, Konapinkoskesta 600 m pohjoiseen, Konapin talosta 800 m itään. Paikalla on matala 100 m pituinen hiekkarantainen lahdelma. Maaperä paikalla on täysin kivetöntä, kummassakin päässä hiekkaranta päättyy kivikkoon. Hiekkarannan eteläosassa kvartsi-iskoksia (KM 29431) on löytytnyt noin 50 m matkalta. Noin 10 m päähän kivikosta etelään, rantatörmän päälle tehdystä koekuopasta on löytynyt myös iskos.

Konapinkoski NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; 1995:Asuinpaikka sijaitsee Kellojärven eteläpään itärannalla, Konapinkosken pohjoispuolella, Konapin talosta 600 m itäkaakkoon. Maasto on rannassa hieman suoperäistä ja kasvaa sekametsää, paikoin on näkyvissä avokalliota. Vesirajassa on pikkukivikkoa, muutamassa kohdassa on hiekkarantaa sekä kalliota. Vesirajan tuntumasta on sieltä täältä löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 29432) 200 m matkalta.
2017 Tarkastettiin asuinpaikaksi rajatun alueen eteläosa. Tarkastushetkellä vesi oli melko korkealla, mutta kapealla vyöhykkeellä rantavedessä saattoi kulkea ja kosken pohjaa oli havaittavissa. Asuinpaikaksi rajatun alueen eteläosa on kivikkoista, ja se ei vaikuta todennäköiseltä paikalta asuinpaikan sijainnille. Asuinpaikan merkkejä ei havaittu asuinpaikan eteläreunalla ja kohteen rajausta ehdotetaan hieman supistettavaksi. Kohteen rajaus pohjoisempana kesämökkien piha-alueilla on hyvin epävarma, koska sieltä ei löydetty tai havaittu asuinpaikkaan viittaavaa vuoden 1995 inventoinnissa. Tätä aluetta ei nyt varmennettu, koska kunnostustoimenpiteet eivät koskisi sitä aluetta.

Vimparinkangas SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Aittojärven ja Kuurtajanjärven välisen Nuottisalmen koillisrannalla, Vimparinkankaan lounaisreunassa, Kuurtajan talosta 1,5 km pohjoisluoteeseen. Vimparinkankaan lounaiskärjessä on kalankasvatusallas, jonka ympäristöä on muokattu melkoisesti. Paikalla on mäntymetsää kasvavaa maastoa. Asuinpaikkalöydöt (KM 29434:1-2) ovat vesirajasta, kala-altaan kaakkoisreunasta lähtien noin 400 m matkalta. Vesiraja on matalaa hietikkoa, jossa on paikoin pikkukiveä.

Nuottisalmi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuurtajanjärven pohjoispäässä olevan Nuottisalmen itärannalla, Kuurtajan talosta 1,2 km pohjoiseen ja parikymmentä metriä luoteeseen kohdasta, jossa ranta kääntyy jyrkemmin luoteeseen. Ranta on tällä kohdalla vesirajassa matala, ja se muuttuu tässä pikkukivikosta hietikoksi. Rannalta, vesirajasta, on 10 m läpimittaiselta alueelta poimittu kvartsi-iskoksia (KM 29436). Rantatörmän päällä olevalle tasanteelle tehdystä koekuopasta ei ole löytynyt asuinpaikkaan viittavia merkkejä.

Jäppisenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuurtajanjärven itäpuolella olevan Jäppisenkankaan itärannassa, Kuurtajan talosta 700 m koilliseen. Ranta vesirajassa on matalaa hietikkoa, paikoin pikkukivikkoa. Rannassa kasvaa mäntymetsää, paikoin kasvillisuus on suoperäistä. Rantahiekasta on sieltä täältä poimittu talteen yksittäisiä kvartsi-iskoksia (KM 29437:1-2) noin 350 m matkalta. Koekuopista ei ole löytynyt muinaisjäännökseen viittaavaa.

Kusavaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Niemiskylän ja Hirvelän välisen tien länsipuolella, Niemiskylän tienhaarasta ja Riihivaaran talosta 300 m luoteeseen. Kusavaara on Riihivaaran pohjoinen osa. Muinaisjäännös sijaitsee pohjoisimman kumpareen laella. Vaaralla kasvaa pääasiassa nuorta mäntymetsää. Paikalla on 4,5 m läpimittainen, muodoltaan epämääräinen, sammalpeitteinen kivilatomus; enimmillään latomuksen korkeus on ollut noin 30 cm. Paikalla on myös kuoppia (3 kpl), joiden pituus on 2 - 2,5 m ja syvyys 0,6 - 1,2 m. Perimätiedon mukaan vaaralla on asunut lappalaisia.

Hautalahti N (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Mahdollinen pyyntikuoppakohde sijaitsee Veräinen-järven länsipäässä, Hautalahden pohjoisrannalla, Alanteen talosta 2 km luoteeseen, lahden pohjukasta 200 m itään. Paikalla on korkea, tylppä ja pyöreälakinen niemi. Maasto on kuivaa hiekkakangasta, maaperä kivetöntä hiekkaa. Niemen laella on kaksi selvää ja yksi epämääräinen painanne, jotka saattavat olla pyyntikuoppia. Kuoppien läpimitta on 2,9 - 3,5 m ja syvyys 0,4 m. Alueella on myös sodanaikaisiin varustuksiin liittyviä kuoppia, mutta em. kuopat vaikuttavat vanhemmilta. Rannassa kulkevan harjun ja sen kaakkoispäässä olevan korkean mäen yhtymäkohdassa on vielä yksi mahdollinen pyyntikuoppa.

Hiekkalahti SW (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Veräinen-järven luoteiskulman muodostavan Hiekkalahden lounaispuolisen niemen rantaa pitkin kulkevalla hiekkasärkällä, Alanteen talosta 2 - 2,3 km luoteeseen. Särkkä päättyy kaakossa Saunaniemeen, jossa on toinen muinaisjäännöskohde [23] Saunaniemi. Särkkä on kapeahko, vaihtelevan korkuinen, ja sitä pitkin kulkee polku Saunaniemen nuotio- ja laavupaikalle. Maasto on kuivaa kangasta, särkän molemmin puolin on suota. Saunaniemestä 200 m päässä on notkelma, josta 40 m luoteeseen on hieman epämääräinen E-W -suuntainen kuoppa (2 x 3 m). Tästä luoteeseen mentäessä, polun varressa, on epämääräisiä painateita tai kuoppia sekä ilmeinen sodanaikainen pesäke. Yhden kuopan kohdalta polulta on löytynyt kvartsi-iskos (KM 29441). Kuopat saattavat olla pyyntikuoppia.

Vasikkaniemi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta noin 2 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa, Vasikkaniemen talosta noin 200 m koilliseen. Alue on hiekkapohjaista mäntykangasta. Asuinpaikkalöydöt (KM 29137:1-8) on poimittu metsäaurausvaoista; poikkeuksellisesti löydöt ovat korkeammalla kuin alueen muilla asuinpaikoilla (Vasikkaniemi N, SW, W). Löytöjä on kerätty laajalta alueelta pohjoiseen ja länteen loivasti viettävillä rinteillä.

Kempele (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimänjoen itärannalla, Kempeleen talon lounaispuolella olevalla pellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta. Pelto on tasaista maata, mutta sen länsipuolella on jyrkkä ja korkea törmä.

Päätalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen länispuolella, joesta noin 300 m:n päässä olevan hiekkakuopan itäosassa. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkakuopan reunamilta. Kuopan kaakkoisreunassa on havaittu palaneita kiviä ja nokimaata.

Virtalahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen itärannalla, Virtalahti -nimisen tilan asuinrakennuksesta 50 koilliseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille loivasti pohjoista kohti viettävän viljelyspellon kohdalle kaivetuista koeojista ja pellon pinnalta.

Kaarre (578010005) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen länsirannalla vastapäätä Virtalahden kivikautista asuinpaikkaa. Noin 30 metrin päässä jyrkästä jokitörmästä on havaittavissa joen suuntainen noin metrin korkuinen terassi, jota on noin 150 m:n pituudelta. Asuinpaikka-alue sijoittuu juuri tämän terasiin pituiselle alueelle sen yläpuoliselle alueelle. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon kohdalta. Vuoden 2005 inventoinnissa paikalla todettiin kasvavan lepikkoa.

Koivuniemi (578010006) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen länisrannalla, Kaarteen asuinpaikasta noin 300 m pohjoiseen. Asuinpaikkalöyödt ovat tulleet esille viljelyspellon kohdalta. Lisäksi kerrotaan, että Koivuniemen tilan navettarakennuksen perustuksia kaivettaessa on tullut esille kivetty tulisija.

Leppikoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Leppikosken voimalaitoksen kohdalla Kiehimäjoen länsirannalla, padon yli vievän tien pohjoispuolella olevan viljelyspellon kohdalla. Maasto on jokeen päin terasseittain laskevaa rinnettä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta. Vuoden 2005 inventoinnissa paikan todettiin metsittyneen ja pusikoituneen.

Paavola (578010008) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kiehimänjoen itärannalla 9 km rautatieltä on Paavolan tila. (Taloudellisella kartalla Paavola on merkitty väärälle puolelle kalliota.) Talon luoteispuolella on rantapelto, jonka kohdalla on joskus ollut tervahauta ja peltoa nimitetään Hautapelloksi. Pelto viettää melko jyrkästi jokeen päin. Sen itäpuolella on metsää ja korkea kallio . Tältä pellolta löytyi kvartsi-iskoksia ja pari palaneen luunsirua, joten siinä lienee asuinpaikka. Vesi noussee sen alaosaan.

Ruutinlampi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimänjoen länsipuolella olevan Ruutinlammen pohjoisrannalla. Lammen etelä- ja länsipuolella on viljelysaukeaa, pohjoispuolella sen sijaan on pääasiassa metsää. Kuitenkin myös täällä on pieni peltoalue, joka laskee loivana terassina lampeen päin. Lammen rannat ovat matalat ja vetiset. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltorinteestä ja sen alaosasta.

Tuokkila (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen länsirannalla olevassa niemen kärjessä, Tuokkilan talosta koilliseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta. Tuokkilan talosta etelään olevalla pellolla havaittiin hiotun kiviesineen kappale sekä kvartsi-iskoksia. Tällä pellolla oli havaittu hiili- ja tuhkakuoppa sekä kiviraunioita.
Pellon eteläpuolella, Virtaniemeen vievän polun varressa oli ainakin kaksi sammaloitunutta maansekaista kivirauniota, joista toiseen kaivetussa kuopassa näkyi hiiltä.

Välitalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen itärannalla, Uuran koulun luoteispuolella. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille Välitalo ja Tervonen -nimisten tilojen väliseltä alueelta viljelyspellolta. Löydöt on poimittu pellon pinnalta.

Peltola (578010012) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen itärannan Revonlahden kohdalla, joessa olevan Uurajärven kohdalla. Joen rannassa on kapeahko, viljelemätön kaistale, joka viettää loivasti jokea kohti. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille juuri tältä alueelta.

Alila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen länsilaidassa olevan Uurajärven Revonlahden etelärannalla. Asuinpaikka-alue on entistä peltoa. Vastapäisestä Autioniemestä on löydetty Paltamon karhunpääkirves. Alilan tilan alueelta on löydetty myös pronssipäinen puukko (Kansat. tsto 8731). Vuoden 2005 inventoinnissa paikan todettiin jääneen suureksi osaksi veden alle ja paikalla kasvoi ruokoa ja heinää.

Autioniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen länsipuolella olevan Uurajärven pohjoisrannalla, Autioniemellä. Järven etelärannalle laskee Väljänjoki. Sen suuhun on muodostunut suistoalue, joka ennen säännöstelyä erotti Uurajärven Kiehimäjoesta. Myös pohjoisrannalla on matalaa niittyä, joka kaikesta päätellen on muodostunut joen tuomista maa-aineksista. Vedenpinnan nosto 131 metristä 135 metriin on tuhonnut suistosta suurimman osan, pohjoisrannalla entisistä rantaniityistä ei ole enää mitään jäljellä. Autioniemellä lienee ollut kaksi erillistä asuinpaikkaa. Peltoalueella sijainnut on täysin tuhoutunut. Sen sijaan metsäalueella sijiaitseva asuinpaikka on säilynyt ehyenä.
Vuonna 1938 Autioniemen tilan alueelta on löydetty Paltamon karhunpääasenaan tunnettu esine (KM 13275:1)
KAIVAUS: Esa Suominen 1999 (17 neliömetriä), löydöt KM 33637:1-122).

Putkonsaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärvessä olevan suurimman saaren, Putkonsaaren etelärannalla, pienen hiekkaisen niemekkeen kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Putkonsaari N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärvessä olevan suurimman saaren, Putkonsaaren pohjoisrannalla, vastapäätä Iijärven pohjosirannalla olevaa terävää Lehtokanta -nimistä niemenkärkeä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille sortuneesta rantatörmästä.

Tihilänranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven Uvanlahden suun länsirannalla, Tihilänniemen tyven itärannalla, pienen luoteeseen työntyvän kaksioisaisen poukaman kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille l pohjoisemman poukaman luoteisrannalta kaakkoon antavan hiekkaisen rannan kohdalta, rannasta.

Koitto (Hautapaikat)
Rautakautinen; Mahdollinen rautakautinen hautapaikkakohde sijaitsee Paltaselän Varislahden pohjoisrannalla, Kirvesjärvestä laskevan Varisjoen suulta noin 0,5 km itään. Löydöt ovat tulleet esille Koitto -nimisen talon pohjoispuolelle raivatulta pellolta. Lähellä on myös raudanvalmistuksen (?) jälkiä.

Nahkapuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nahkapuron mutkan koillispuolella, rautatiestä noin 250 m etelään ja Sahin talosta noin 0,5 km luoteeseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille suurehkon hiekkakuopan itäreunalta.
Tarkastus 2022: Aivan hiekkakuopan rinteen yläosaan profiilin suoristus, leveys noin 60 cm ja suoristuksen syvyys noin 45 cm. Profiilin yläosa oli jonkin verran ruosteen sekaista hiekkaa. Noin 35 sentin syvyydeltä näkyi kolme ohutta tummaa kulttuurikerrosta noin sentin välein, ja siitä vielä viisi senttiä syvemmältä oli myös kolme ohutta tummaa kerrosta päällekkäin noin sentin välein.
Hiekkakuopan reunalla on selkeä terassimainen tasanne, mutta se on syntynyt hiekanoton myötä. Maa oli siellä kovaa, koska kaira ei uponnut kuin muutaman sentin. Noin 20 metriä edellisestä pohjoiseen näkyy maassa kuoppa/painauma, mistä otettiin kairanäyte. Turpeen jälkeen näkyi noin 30 cm harmaata hiekkaa. Kohteessa on ollut päällekkäisten kulttuurikerroksien perusteella pitkäaikainen asuinpaikka.

Rahula (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kivesjärven itärannalla, Kivesjärven asemalta noin 3,5 km etelään. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Rahulan tilan navettarakennuksen takaisen karjatarhan alueelta ja asuinrakennuksesta etelään olevan pellon kohdalta.

Hiltula (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lylyjärven pohjoisrannan keskivaiheilla , järven kapeimmalla kohdalla vastapäätä Niemeä. Sekä uusi että vanha Hiltulan tilan asuinrakennus sijaitsee noin 100 m päässä rannasta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille voimakkaasti kohti rantaa viettävän peltorinteen kohdalta ja rannasta. Järven pintaaa on laskettu ja sen johdosta rantaviiva on siirtynyt pari kymmentä metriä.
Kohteesta tunnetaan myös historiallisen ajan raudanvalmistuspaikka.

Karila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puokiojärven pohjoispäässä Karilan talon luona Autioniemessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon kohdalta. Löytöjä pellosta.
Löydöt: piinuoli, taltta, kirves (KM 12487, PPM 4458:1-2). Ne ovat löytyneet n. 150m
itäkaakkoon asuinrakennuksesta olevasta rantapellosta. Kirves ja taltta ovat löytyneet, kun pellossa kyntämistä haitannutta suurta laakakiveä on upotettu maahan. Löytäjä oli kertonut pojalleen esineiden olleen laakakiven alla. Itse laakakivessä oli näkynyt hiomajälkiä. Leppäahon (?) tarkastuskertomuksessa mainitaan, että oaikalla on ollut iskoksia . Piinuolenkärki on löytynyt n. 30 m lounaaseen laakakivestä ja samalta korkeudelta.
Tarkastushetkellä kirveen ja taltan löytöpaikka oli kesannolla. Summittaiselle löytöpaikalle tehtiin koekuoppa. Hieman hiilensekainen peltokerros oli n. 30 cm paksuinen. Sen alla oli 2 - 5 cm kerros valkeaa hiesua, joka etenkin alaosasta oli hiilensekaista. Tämän kerroksen alla oli savi. Piiesineen löytöpaikalla oli porkkanapenkki, jossa ei päällisin puolin tarkasteltuna näkynyt mitään kiinnostavaa.

Hepoköngäs (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka (?) sijaitsee Hepokönkään alapuolella olevan suvannon rannalla. Kohde ei ehkä asuinpaikka, sillä könkään luona olevissa kallioissa on kvartsijuonteita, joista luontaisesti (?) lohkeillutta kvartsia on alueella paljon.
Vuoden 2007 inventoinnissa kvartsi-iskoksia tavattiin useasta pisteestä, lähinnä putouksen päältä, aivan rakennetun näköalatasanteen alapuolelta.
Vuoden 2016 tarkastuksessa kvartsi-iskoksia havaittiin edelleen putouksen päältä, jossa kalliossa oli kvartsijuonteita. Alue ei ole topografialtaan soveltuva pitempiaikaiseksi asuinpaikaksi. Suvannon rannasta kvartsi-iskoksia ei löytynyt.

Arola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka ja soikean tuluskiven (KM 21 291) löytöpaikka sijaitsee Heiluanjärven länsipään pohjoisrannnalla, lähellä Paltamon ja Puolangan välistä rajaa, aivan kantatien nro 78 itäpuolella, Uusitalo-nimisen tilan rakennuksista noin 100 m lounaaseen ja Arolan tilan rakennuksista noin 120 m etelään. Asuinpaikka-alue on loivasti kohti soistunutta järven rantaa viettävää viljelysmaata.
Inventointi 2022: Kohde oli tarkastettaessa ennallaan.

Mustaniemi (620010005) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven itäosan etelärannalla, Mustaniemen heitikolla. Löytöjä on tullut esille noin 200 m:n pituiselta alueelta. Järven vedenpinnan nousu on tuhonnut asuinpaikka-alueen.

Kotalahti (620010007) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven lounaisosassa olevan Kotalahden lounasirannalla, kahden peruskarttaan merkityn talon, pohjoisessa olevan Seläntauksen ja etelässä olevan Kotalahden välsissä. Löytöjä on tullut esille rantatörmän päältä sekä rantahiekalta ja -vedestä noin 350 m:n pituiselta matkalta.

Kerälä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven itäosan pohjoisrannalla, Kerälä-nimisen tilan kohdalla rannalla. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta noin 200 m:n pituiselta matkalta.

Hautala (620010009) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Auhojärven länsipään luoteisrannalla, Hiltulanniemeen johtavan paikallistien eteläpuolella, Pirttijärvestä laskevan joen suusta noin 300 m koilliseen. Paikalla on kolme tasannetta. Rannassa on noin 0,5 m korkuinen törmä, jonka takana on ensimmäinen tasanne. Siitä nousee parin metrin korkuinen rinne toiselle tasanteelle. Siitä maa nousee vielä metrin verran rinteen päälle, missä alkaa suhteellisen tasainen maa. Vuonna 1994 tutkittiin keskimmäisellä tasanteella ollut neljän metrin mittainen ja 0,7 m syvyinen pyyntikuoppa. Vuonna 1995 alueelta tutkittiin matala, vain noin 0,1 m syvyinen ja noin 4 m halkaisijaltaan ollut heikosti erottuva painanne. Kyseessä oli ilmeisesti täyttynyt pyyntikuoppa. Vuonna 1996 alueelta tutkittiin kolmas pyyntikuoppa, joka näkyi maastossa 6-7 m halkaisijaltaan olevana ja 0,6-0,9 m syvänä painaumana.
Rinteen päällä on tervahaudan pohja. Löydöt ovat tulleet esille metsäautotien kohdalta ja reikäkivi läheltä ojan vartta.

Talvihieta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärven itärannalla, Tossuperä-nimisen tilan asuinrakennuksesta noin 400 m kaakkoon olevan Talvihieta-nimisen hietikon alueella. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Rantala (620010011) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärven luoteisrannalla, uimarantana käytetystä alueesta noin 200 m lounaaseen, kahden pienen ojan väliseltä alueelta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä pienen ojan suulta.

Pikarinniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Paakanajärven länsirannalla Pikarinniemessä olevalla pellolla. Löydöt on poimittu esille pellon pinnalta.

Putikko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven etelärannalla, Anttilanniemi-nimisestä niemestä noin 600 m länteen. löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Kaarto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven etelärannalla, Anttilanniemi-nimisestä niemestä noin 300 m kaakkoon, aivan Puolangan ja Paltamon kuntien rajalla. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Haapaniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven itäosan etelärannalla olevan Haapaniemen itäreunalla., Osmanka-nimisestä tilan asuinrakennuksesta noin 800 m länsiluoteeseen. Löydöt ovat tulleet esille rannalta.

Lummerinnanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Inventointi 1984: Pyyntikuopat sijaitsevat Kongasjärven luoteispään etelärannalla. Niemessä olevien kesämökkien luona on rantatörmän päällä neljä kuoppaa, joista ainakin kaksi on tervahautoja, mutta kaksi muuta ilmeisesti pyyntikuoppia. Toinen näistä kuopista on muodoltaan pitkänomainen, noin kolmen metrin pituinen. Toinen kuopista on pyöreä ja halkaisijaltaaan noin 1,5 m.

Järvenpää (620010017) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Inventointi 1984: Pyyntikuopat sijaitseva aivan Kongasjärven pohjoispään kohdalla Törmänmäen tien länsipuolella, noin 50 m:n päässä tiestä. Melko laajalla alueella on useita pyyntikuoppia, joiden halkaisija on 2-4 m. Kuopat ovat muodoltaan kartiomaisia ja osa niistä sijaitsee rivissä.
Kohde tarkastettiin inventoinnissa 4.6.2014. Kohde käsittää ainakin 32 pyyntikuoppaa. Muodoltaan kuopat ovat soikeita tai pyöreähköjä. Suurimmat ovat noin 5,5 x 4,5m kokoisia ja syvyydeltään noin 0,7m. Pienimmät ovat halkaisijaltaan alle 3m. Kuopat eivät sijaitse selkeässä ketjussa tai rykelmissä vaan niitä on kohtuullisen tasaisesti koko alueella. Jonkinlaisia epäselviä poikittaisia ketjuja on tosin hahmoteltavissa. Ainakin neljässä kuopassa on pohjalla pieni jyrkempi kuoppa, mahdollisesti vuoden 1984 koepisto. Kohde rajautuu noin 250m x 140m kokoiselle alueelle järven ja suon väliin. Gps-mittaus (keskikoordinaatti?) p=7163391, i=522167 muunnettu ETRS-TM35FIN. Yksittäisistä kuopista ei ole koordinaattitietoa, mutta ne on merkitty inventointikertomuksen karttaliitteeseen.
Alueella on myös tervahautoja, ks. alakohteet.
Inventointi 2023: Alue tarkastettiin Ukonkankaan-Turkkiselän sähkölinjainventoinnissa. Pyyntikuopat vaikuttivat olevan ehjiä. Alueella havaittiin satunnaisia tuulenkaatoja, mutta ne eivät osuneet kuoppajäännöksiin. Kohdekuvauksessa mainitut pienet kuopat kuoppajäännösten pohjalla erottuvat edelleen selkeästi.
Tervahauta 1 sijaitsee hiekkakankaalla. Metsä on noin 60-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 m. Haudan sisäpuolella on noin 5,5 m x 2,5 m kokoinen lautaseinäinen kuoppa. Kyseessä saattaa olla kellari tai muu varastorakenne. Tervahauta vaikutti olevan ennallaan. Lautaseinäinen kuoppa pohjalla oli vielä hyvin havaittavissa. Tervahaudan halssi on hyvin lyhyt ja ”kuoppamainen”. Se on mitoiltaan 3 x 1,5 x 1,2 m ja osoittaa itäkoilliseen.
Tervahauta 2. Tervahaudan halkaisija on noin 18 m. Rakenteeltaan hauta on iso selkeä ja laakea. Halssi on kohti itää.
Kohde oli kuvausta vastaavassa kunnossa. Lisähuomiona todettakoon, että tervahaudan keskipisteestä noin 25 m pohjoiseen on syvä kuoppa, joka poikkeaa alueen pyyntikuopista sekä halkaisijaltaan että syvyydeltään. Sen koko on 4 x 1,8 m, ja se kapenee pohjaa kohti jyrkästi. Kyseessä saattaa olla tervahautaan liittyvä, romahtanut hirsikaivorakenne. Sen lähellä on vielä yksi kuoppajäännös, joka ei ole nykyisellä muinaisjäännösalueella. Sen koko on 2,5 x 0,5 m ja se voi olla joko tervahautaan liittyvä kuoppa tai pyyntikuoppa. (ks. alakohteet)

Vanhalahti (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Lapinhaudat" sijaitsevat Pikku-Salmisen järven ja Vanhanlanden eteläpuolella, rannasta noin 100 m: päässä ja noin 20 m itään Saukonniemeen menevän tien itäpuolella olevasta sorakuopasta. Alue on hiekkaista mäntykangasta. Paikalla on kolme kuoppaa, joita kerrotaan kutsutun lappalaisten haudoiksi. Lähimpänä rantaa oleva kuoppa on kaivettu osittain rinteeseen. Se on suorakulmainen, kooltaan noin 4 x 1,5 m ja syvyydeltään ninteessä noin 2 m ja alempana lähes maan tasainen. Kuopan seinät on ladottu liuskekivistä ja kuopan puolivälissä on parin kivikerran korkuinen väliseinä. Kahdesta muusta kuopasta toinen on muodoltaan pyöreä ja halkaisijaltaan noin 6 m ja toinen muodoltaan epämääräinen ja kooltaan noin 7 x 2 m.
Alueelta on otettu hiekkaa muuraukseen yms. ja sen johdosta alueella on runsaasti pieniä kuoppia.

Hietala (620010020) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Auhojärven ja Pirttijärven välisestä salmesta noin 500 m etelään, suoalueen keskellä olevalla hiekkasärkällä. Paulaharju on maininnut pyyntikuopat vuonna 1929 lähettämässään kirjeessä ja kuvannut myös niiden keskinäisen sijainnin. Inventoinnin yhteydessä sen on todettu pitävän paikkaansa.

Salmi (620010021) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Pirttijärven ja Auhojärven välisen salmen pohjoispuolella, Pirttijärven rannasta noin 200 m kaakkoon. Alue on hiekkaista mäntykangasta, jonka halki kulkee Tossunperään johtava tie. Paikalla on 12 noin 1,5 -2 m halkaisijailtaan olevaa kuoppaa, jotka ovat osittain rivissä. Kuopista kahdeksan sijaitsee Tossunperään johtavan tien länsipuolella ja neljä itäpuolella. Yksi kuopista on aivan tien vieressä.
2019: Lähtötietojen mukaan kohteessa on 12 kuoppaa, joiden arvellaan olevan pyyntikuoppia. Nämä kuopat havaittiin Tossunperäntiestä Pirttijärven Tossukan rantaan haarautuvan metsätien molemmin puolin noin 186 metriä risteyksestä luoteeseen. Kuopista kolme havaittiin tien itäpuolella. Aiemmissa tiedoissa mainittua neljättä kuoppaa ei havaittu. Tien länsipuolelta havaittiin ainakin 10 kuoppaa. Osa näistä oli selkeästi maanottokuoppia. Joidenkin funktio oli epäselvä ja pari saattaa olla pyyntikuoppia. Kuopat 1-4, 6 ja 8 voivat olla pyyntikuoppia. Kuopat 13,15 ja 17 ovat ainakin maanottokuoppia.

Katamonniemi (Hautapaikat)
Historiallinen; Väliaikainen hautausmaa sijaitsee Pirttijärven koillisrannan keskivaiheilla, suon ympäröimällä niemellä. Niemessä on noin neljänkymmenen metrin läpimittainen ja kaksi metriä järven pintaa korkeampi kumpare. Alueella on nähtävissä ainakin kolme haudanmuotoista painaumaa. Aluetta kerrotaan käytetyn väliaikaisena hautausmaana ja niemi tunnetaan Kalmoniemenä.
Vuoden 2008 tarkastuksen yhteydessä kumpareen eteläreunassa havaittiin hyvin selvä, kaakko - luode suuntainen kuoppa. Se sijaitsi 3 - 4 metrin päässä kumpareen reunasta ja 13 metrin päässä rannassa olevasta matalasta töyräästä. Kuopan pituus on 2,15 metriä, suurin leveys 1,20 metriä ja syvyys 0,50 metriä. Sen keskelle tehtiin 0,5 x 0,5 metrin kokoinen koekuoppa. Koekuopasta, noin 20 senttimetrin syvyydestä, löydettiin kaksi selkänikamalta vaikuttavaa luun kappaletta. Kuoppaa ei kaivettu syvemmälle, vaan se peitettiin ja luut lähetettiin Museovirastoon tutkittaviksi. Ne osoittautuivat nuorennaudan luiksi.

Puoskarinniemi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Lapinraunio sijaitsee Puolankajärven etelärannalla, kostealla ranta-alueella, noin 10 m:n päässä rannasta. Lapinraunio on muodoltaan pyöreä, halkaisijaltaan noin 3 m ja korkeudeltaan noin 0,5 m.

Ristijärvi Kirkkosaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Ristijärvessä sijaitseva Kirkkosaari on kooltaan noin 50 x 130 m. Saaressa kasvaa rehevää sekämetsää, ja maata peittää paksu sammalkerros. Saaressa on todettu olevan ainakin parikymmentä pääasiassa itä-länsi -suuntaista hautapainaumaa. Lisäksi on painaumia, jotka ovat niin epämääräisiä, ettei niiden suuntaa ole mahdollista määrittää. Saaresta on löydetty kaksi rahaa. Toinen niistä on ruotsalainen yhden äyrin kupariraha vuodelta 1749 ja toinen kuningatar Kristiinan aikainen, ilmeisesti vuodelta 1637 oleva raha. Lisäksi Kirkkosaaresta kerrotaan löytyneen ihmisen luita.

Rakennuskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; "Lapinkuopiksi" kutsutut pyyntikuopat sijaitsevat Rakennusjärven eteläosan itärannalla, sen ja Hoikanvaaraan johtavan maantien välisellä kankaalla rivissä. Kuopat ovat halkaisijaltaan 2-5 m ja noin 1 m syviä.

Patonen (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Jättiläisen kuopiksi " kutsutut kuopat sijaitsevat Louhenjoen länsirannalla olevasta kesämökistä noin 20 m etelään. Mökin pihalla, noin 7 m mökistä länteen, on noin 7 x 5 m kooltaan oleva kuoppa. Sitä on käytetty mökin jätekuoppana ja on nyt osittain täyttynyt. Tästä noin 20 m etelään, tilustien ja voimalinjan välisellä alueella oln yksi iso ja ainakin 3 pienempää kuoppaa. Suuri, sammalen peittämä kuoppa on jyrkän kartiomainen. Kuopan yläosan halkaisija on noin 5 m ja syvyys yli 2 m. Kuopan seinämät ovat kauttaltaan kivien peitossa.

Lylyjärvi Kalmosaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kalmosaari sijaitsee Lylyjärvessä (peruskartalla saaren nimenä on Venäläissaari). Saaren länsipää kohoaa itäpäätä korkeampana kumpareena. Länsipäässä on ollut aikoinaan pelto, myöhemmin lammashaka ja sen jälkeen luonnonniitty. Saaren itäpuoli on mättäistä metsää, jossa on runsaasti kaikenlaisia epämääräisiä painaumia. Perimätiedon mukaan saaressa on hautausmaa ja kerrotaan, että saaresta entisen pellon kohdalta on löydetty pääkallo.

Hulminvaara (Kultti- ja tarinapaikat)
Esihistoriallinen; Kuppikivi sijaitsee Hulminvaaran lounaisrinteellä, pellon ja sekametsän rajalla, Hulmin talosta noin 300 m länsiluoteeseen. Kivi on päältä melko tasainen, kooltaan noin 3,3 x 4 m ja korkeudeltaan yli 0,5 m. Kiven pinnassa on seitsemän selvää kuoppaa, joiden halkaisija on noin 6 cm ja syvyys noin 2 cm. Näiden lisäksi on vielä kaksi epäselvempää kuoppaa.
Vuoden 2019 tarkastuksessa kuppikiven länsipuolella metsässä havaittiin raivauskiviröykkiöitä.

Tulilahti SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puokio - Jaalanka -maantien kaakkoispuolella, Iso-Laamanen -nimisen järven luoteisosassa olevan Tulilahden lounaisrannalla. Tulilahden kautta Iso-Laamanen on yhteydessä Luoteenjärveen. Puokio - Jaalanka -tie kulkee järvet erottavan parin sadan metrin levyisen suokannaksen poikki. Tulilahden perukka on suota, lounaisranta on kuivaa mäntykangasta. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa.
Jonkin matkan päässä rannasta on kaksi sorakuoppaa, jotka ovat yhteispituudeltaan noin 300 m. Tien luoteispuolella on vielä kolmas sorakuoppa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille kaakkoisimman sorakuopan itäpäässä olevalle mökille tulevalta tieltä ja pohjoisimman mökin edustalta. Mökistä noin 9 m päässä tiellä on havaittu kivetyn tulisijan jäännökset. Lisäksi on havaittu yksi liesi myös sorakuopan kaakkoiskärjen kohdalla, paikassa missä on kahden mökkitien risteys.

Kotaniemi (620010030) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiöt sijaitsevat Puokio - Jalanka -maantien itäpuolella olevan Iso-Laamanen -nimisen järven pohjoispäässä sijaitsevalla Kotaniemellä. Kotaniemi on kooltaan noin 400 x 400 m ja suoalue erottaa sen noin 100 x 100 m olevan eteläkärjen muusta niemestä.
Niemen kärkiosa on melko tasainen. Sen kasvillisuutena on tiheähköä nuorta mäntymetsää sekä katajaa ja aluskasvillisuutena mustikkaa ja puolukkaa. Rannat ovat kivikkoiset ja rannassa on miltei kauttaaltaan puoli metriä korkea törmä.
Niemen kärkiosassa on kahdeksan noin kahden metrin läpimittaista matalaa kiviröykkiötä. Lisäksi alueella on kaksi kahden metrin läpimittaista ja vajaan puolen metrin syvyistä kuoppaa ja kaksi kahden metrin läpimittaista ja korkusita turvekohoumaa.
Yhtä röykkiöistä on kaivettu äskettäin, toisessa on keskellä kuoppa, mutta se on jo melko selvästi vanhempi tai mahdollisesti alkuperäinen.

Taivallahti (620010031) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat ja kivikautinen asuinpaikka sijaitsevat lähellä Vaalan rajaa, Puokiojärven Taivallahden ja Pienenjärven välisellä, runsaat 200 m leveällä kannaksella, sen poikki kulkevan, järvet toisiinsa yhdistävän metsätien varressa.
Taivallahden ranta on hienoa hiekkaa. Rannassa on töyräs, josta voi arvella veden pinnan jossain vaiheessa laskenee vajaan metrin. Pienanjärven ranta on suota. Kannas niiden välillä on kuivaa mäntykangasta, joka Pienanjärven lähellä muuttuu suoperäiseksi kuusikoksi. Kannaksen poikki kulkevan tien pohjoispäässä, kesämökkien pihoille laskevasta loivassta rinteestä on tullut esille kivikautisia asuinpaikkalöytöjä noin parin kymmenen metrin matkalta.
Tien varressa, sen molemmin puolin noin 80 m:n matkalla on 12 pyyntikuoppaa. Ne loppuvat etelässä maaston muuttuessa kuusikoksi.
Tarkastus 2023: Vuoden 1992 inventointiraportin mukaan kohteessa on 12 pyyntikuoppaa. Raportissa ei ole tarkkoja gps-paikkatietoja pyyntikuopista, vaan kohteesta on käsin piirretty yleiskartta, jota käytettiin apuna pyyntikuoppien löytämisessä. Vuoden 2023 tarkastuksessa pyyntikuoppia havaittiin maastossa kahdeksan kappaletta. Kohteessa on tehty metsänhoidollisia toimenpiteitä ja kohteen lähellä sijaitsevalle kesämökille on vedetty sähkölinjat ilmajohtona. Voi olla, että sähkötolppia on voitu rakentaa pyyntikuopan kohdalle. Vuoden 1992 inventointiraportin yleiskartan mukaan Pienangantien eteläpuolella sijaitsee kolme pyyntikuoppaa, mutta niitä havaittiin tarkastuksessa vain yksi. Nämä kolme pyyntikuoppaa olivat raportin mukaan halkaisijaltaan noin 2–3 metrisiä, matalia ja osa epämääräisen muotoisia. Aluskasvillisuus oli Pienangantien eteläpuolella jonkin verran kasvanut, mikä vaikeutti matalien kuoppien löytämistä.
Kuoppien pohjasta otetiin kairausnäytteitä. Usean kuopan kairausnäytteessä näkyi tummaa nokimaata.
Alakohteissa on tarkastuksessa havaitut pyyntikuopat.
Ilmoitus 2023: Kohteessa tehtiin maastotutkimuksia, jossa havaittiin 11 pyyntikuoppaa.
Viranomaisille ilppari-ilmoitus 29317.

Autionperä E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Puokiojärven ja sen pohjoispuolella olevan Lautinjärven välisellä noin runsaan kilometrin levyisellä kannaksella. Kannasta pitkin kulkee Vaala - Puokio -maantie.
Pyyntikuopista 9 on Vaala - Puokio -maantien pohjoispuolella, harjanteen Lautinjärven puoleisessa rinteessä. Näistä kuopista seitsemän on noin 50 m:n matkalla suon laidassa, Aution talosta tulevan metsätien länsipuolella, kaksi kuoppaa on näistä selvästi erillään. Loput 13 pyyntikuoppaa on harjanteen etelälaidalla, Puokiojärven Kohisevanlahden jatkeena olevan suon pohjoispäässä ja länsireunassa. Suon pohjoispäässä on 4 kuoppaa 25 m:n matkalla. Loput kuopat ovat harvassa ketjussa suon laidassa vajaan 300 m:n matkalla. Ketjun katkaisee kaksi vierekkäin olevaa tervahaudan pohjaa, jotka ovat mahdollisesti tuhonneet joitakin pyyntikuoppia.

Määtänniemi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puolangan luoteisosassa olevan Kalhamajärven länsirannalla Määtänniemellä, soiden ja järven täysin ympäröimän 0,8 x 0,7 km kokoisen Määtänkankaan itärannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alueelle johtavan polun päästä, rantatörmästä. Tästä kohdasta noin 20 m pohjoiseen, törmän reunassa on noin 5 m halkaisijaltaan ja noin 20 cm syvä painanne.

Rajala NW (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Puolangan luoteisosassa olevan Kalhamajärven luoteiskulman muodostavan Luppolahden lounaisrannalla, Rajalan taloon rantaa pitkin vievän tien varrella, runsaat 200 m Rajalan talosta luoteeseen.
Rinteen korkeimmalla kohdalla, heti tien itäpuolella on halkaisijaltaan noin 3,5 m ja syvyydeltään noin 0,4 m oleva kuoppa. Tästä noin 9 m etelälounaaseen , tien länsipuolella on halkaisijaltaan noin 2,3 m ja syvyydeltään noin 0,5 m oleva kuoppa. Kuopan pohja on ehkä hiukan pitkulainen. Kolmas kuoppa sijaitsee tien itäpuolella, 15 m emsimmäisestä kuopasta kaakkoon. Sen halkaisija on noin 2,3 m ja syvyys noin 0,3 m.

Luppoperä SW (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Puolangan luoteiskulmassa olevan Kalhamajärven rannalla, järven luoteisosan muodostavan Luppolahden perukan lounaiskulmassa, rannassa oelvan rinteen päällä, Rajalan taloon vievän tien koillispuolella, tien ja rannan välissä olevalla mäntykankaalla. Rajalan talosta paikalle on matkaa vajaa kilometri.
Pyyntikuopat ovat halkaisijaltaan 4,5 - 2,3 m ja syvyydeltään 0,3 - 0,6 m. Kuopat sijoittuvat maastoon noin 100 m matkalle.

Peräkangas E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Puolangan luoteisosassa olevan Kalhamajärven luoteispuolella, noin 0,5 km Luoopolahden pohjukasta luoteeseen., Peräkankaan Peräsuon puoleisessa reunassa, Rajalan tilalle menevän tien ja suon välissä.
Pyyntikuopat ovat halkaisijaltaan 8,5 - 4,0 m ja syvyydeltään 0,4 -0,8 m. Ne ovat rivissä noin 400 m:n pituisella matkalla. Pohjoisin kuoppa on noin 10 m itään Rajalan tiestä ja vajaan 1,8 km päässä Rajalan talosta. Eteläisin kuoppa on noin 10 m itään kohdasta, jossa kuiva kangas muuttuu suopursua kasvavaksi mäntymetsäksi.

Toppinen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puolangan luoteisosassa olevan Kalhamajärven pohjoisrannalla, järven luoteiskulmassa olevan Luppolahden suulla, Toppisen talon kaakkois - eteläpuolella olevan kasvimaan kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille kasvimaan pinnalta.

Sytelä (620010038) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puolangan luoteisosassa olevan Kalhamajärven pohjoisrannalla, Sytelän talon länsi / lounaispuolella olevan pellon kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnasta.

Kiviharju (620010039) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puolangan koillisosassa olevan Tenämänjärven lounaisrannalla, vajaat 0.3 km luoteeseen Suolijärvestä tulevan, ilmeisesti kaivetun joen suusta, Joukokylän - Kurkikylän - tieltä Tenämäjärven rantaan kääntyvän tien kohdalla olevan kääntymispaikan kohdan ja vieressä olevan hiekkakuopan rannanpuoleisen osan kohdalla. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tien pinnalta ja hiekkakuopan reunamasta.

Paakanajärvi N (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Paakanajärven länsiosan pohjoispuolella, Iso-Huosiusjärven, Syväjärven ja Valkeisjärven välisellä alueella noin 1,5 x 0,5 km laajalla alueella. Maasto alueella on kumpuilevaa jäkäläkangasta ja maaperä kivetöntä hiekkaa. Alueella on runsaasti kuoppia.
Iso-Huosiuksen luoteispuolella olevalle hiekkakuopalle vievän tien ja järven länsipään välissä on ehkä 10 kuoppaa.
Iso-Huosiusjärven ja Pieni-Huosiusjärven välissä on useita kuoppia, samoin niiden lounaispuolella kohdassa, jossa metsäautotieltä erkanee tie Aarno Kemppaisen mökille.
Lisäksi yksittäisiä kuoppia onv vielä noin 100 m Pienen Huosiuksen eteläpuolella., Valkeisen pohjoispuolella noin 100 m Kemppaisen mökistä itään, Valkeisen pohjosirannalla vajaat 200 m Kemppaisen mökistä länteen, Pienen Huosiuksen pohjoispuoellla tien pohjoispuolella ja Syväjärven Pontikkalahdelle vievän tien vieressä vajaan 200 m:n päässä järvestä.

Silmäsuo (620010041) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijiaitsevat Törmänmäen eteläpuolella, Paltamo - Puolanka -tiestä noin 0,5 km itään ja Aulangon talosta noin 1,0 km etelään. Pyyntikuopat ovat maantieltä Hoikanjoen rantaan vievän metsätien eteläpuolella ja kaakko-luode -suuntaisen suon reunassa olevan 1-2 m korkean törmän päällä noin 150 m pitkällä matkalla.
Luoteisin kuoppa on noin 15 m törmän reunasta. Sen keskellä kasvaa kuusi. Pyyntikuoppa on muodoltaan pyöreähkö, halkaisijaltaan noin 2,5 m ja syvyydeltään noin 0,5 m. Paikoin kuoppaa näyttää reunustavan matala valli.
Edellisestä kuopasta noin 40 m eteläkaakkoon, aivan suota reunustavan törmän vieressä on toinen kuoppa. Se on muodoltaan soikea, kooltaan noin 3,5 x 2,0 m ja syvyydeltään noin 0,5 m.
Kolmas kuoppa sijaitsee edellä kuvatusta kuopasta noin 80 m kaakkoon. Sen luoteispuolella on noin 15 m päässä kapea, törmän katkaiseva suojuonne. Kuoppa on halkaisijaltaan noin 3 m ja syvyydeltään noin 0,5 m. Kuopan pohja on pitkulainen, noin 1,0 m pitkä ja pohjoinen - etelä -suuntainen.

Sakari (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Asuinpaikka sijaitsee Auhojärven pohjoisrannalla, Hiltulanniemen lounaispuolella, noin 1,5 km Hiltulan talosta lounaaseen. Paikalla olevan kesämökin pihasta, korkean rantatörmän partaalta on löytynyt rautakautinen hevosenkenkäsolki (KM 28072:1) sekä kvartsi-iskoksia. Mökin pihassa on lisäksi kolme noin kaksi metriä halkaisijaltaan olevaa painannetta.

Voikivi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Voikivi sijaitsee Paltamo-Puolanka -tien länsipuolella, Väyrylän koulusta noin 1,5 km etelään, Pohjolan talosta noin 1 km länteen, Voikivensuolla. Suo on melko aukea ja vetinen. Voikivi sijaitsee ympäristöä vähän kuivemmalla alueella. Kivi on laakea ja kooltaan noin 5 x 2 m. Siihen on hakattu vuosilukuja 1800-luvun alkupuolelta (1831) aina nykyaikaan asti. Lisäksi kivessä on epäselvä luku, joka saataisi olla vuosiluku 1581. Perimätiedon mukaan kyseessä on polkujen risteyksessä ollut kokoontumispaikka, jonka päällä seurakunta on ottanut vastaan veroja voin muodossa. Tämän tiedon perusteella kiveä etsittiin jo vuonna 1972. Väyrylän kylän kotiseutuharrastajat paikallistivat sen vuonna 1996.
Kohteeseen on tehty vuoden 2022 aikana luvaton kajoaminen, ilkivaltaa.

Pyssylampi NW (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopppakohde sijaitsee kahden lammen, Pyssylammen ja Upokkaan, välisessä korkeassa harjanneniemekkeessä. Alue on mäntykangasta ja maaperä hiekkaa. Harjanteen eteläkärjessä on useita pieniä kuopanteita, jotka lienevät melko tuoreita maaperäntarkastuskuopanteita. Pyyntikuopat ovat ylempänän harjanteella, eteläisin noin 100 m harjanteen kärjestä. Alueella on kaikkiaan 5 vallin ympäröimää, halkaisijaltaan 2-3 m olevaa kuoppaa. Kuopat ovat 3-90 m päässä toisistaan. Harjanne on soveltunut niin passiiviseen pyyntiin eläinten luontaiselta kulkureitiltä kuin vesistöjen kiilanmuotoon rajaamaksi ajopyyntipaikaksi.
Noin 4 km lounaaseen sijaitsee Peurasuo ja ympärillä on runsaasti muutakin mahdollista pyyntinimistöä.

Huosiusniemi S (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolankajärven Huosiussalmeen pohjoisesta pistävän laajan Huosiusniemen eteläisessä harjanneniemekkeessä, nykyisen hautausmaan (ja kappelin) eteläpuolella. Alue on mäntyä ja kuusta kasvavaa metsää. Maaperä on kivikkoista hiekkaa.
Alueella on 8 vallin ympäröimää, halkaisijaltaan 1-3 m olevaa kuopannetta. Hautausmaan aidan takana oleva kuoppa on selvästi pitkänomainen, kooltaan 4 x 2 x 0,6 m. Joistakin valleista oli kairanäytteessä havaittavissa kaksoispodsoli, toisin paikoin kivisyys esti kairauksen. Myös kuoppien pohjalla on havaittu kairatessa kiviä, jonkin verran nokeakin. Niemekkeen kärjen kuopat vaikuttavat tuoreilta (tai ovat sekundäärisesti kaivettuja). Kuopanteet saattavat olla 1700-luvun lopulla tehtyjä tilapäishautoja. Puolangan seurakunnan historian mukaan (Toivo Hyyryläinen 1985, 520) Huosiusniemeen perustettiin ns. uusi hautausmaan 1890, mutta sitä ennen kirkkoa rakennettaessa (1786-1792) Huosiusniemi toi ns. väliaikaishautausmaana.

Piltunginjärvi Kalmonsaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Piltunginjärven Kalmosaari sijaitsee noin 50 m päässä järven itärannasta, Kalliojoen suun pohjoispuolella. Saari on korkeahko, läpimitaltaan noin 50 m, mäntyä, kuusta ja vähän lehtipuutakin kasvava metsäinen saari. Maaperä on hiekkamoreenia.
Kalmonsaarella on kymmenkunta pitkänomaista, vaihtelevin etäisyyksin ja suunnin olevaa kuoppaa. Kuopat ovat pituudeltaan 1 - 4 m, leveydeltään 0,5-2 m ja syvyydeltään 0,4 - 0,6 m. Rannassa on mänty, jossa on noin 2 m:n korkeudelle lyöty kiilaten puuhun tehtyihin reikiin parikymmentä senttimetriä pitkät, vahvat puutapit, samalle tasolle ja vastakkaisiin ilmansuuntiin. Tapit ovat jo hongittuneita ja puuhun tehdyt reiät tappien ympärille kiinni kasvaneita. Vieressä on toinen täysikasvuinen mänty, johon suurin piirtein samalle korkeudelle on lyöty nauloja (näyttävät tehdastekoisilta).

Tuomela (697010001) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Koirasalmen etelä- ja Vattuselän itärannalla, Tuomelan talon länsi- ja lounaispuolisella peltoalueella.

Pehkola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Koirasalmen suun eteläpuolella, Pehkolan talon länsipuolisella peltoalueella. Tuomela (Ristijärvi 1) ehkä samaa asuinpaikka-aluetta.

Pohjola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ristijärven etelärannalla, Pakarinlahden suulla, Pohjolan talon itäpuolella olevalla peltoalueella. Alue on pääosin jyrkästi järveen viettävää, mutta ylempänä on myös melko tasaista aluetta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltoalueella olevan pienen kalliokohdan juurelta ja sen päältä.

Pussila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Koiraniemen tyvessä, Säkkisenlahden koillisrannalla, talon eteläpuolisella peltoalueella. Alueella on kaksi terassia. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille ylemmän terassin alueelta.

Kärkelänniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Koiraniemen pohjoiskupeella, Hietalahden etelärannalla olevalla varastoalueella.

Hautausmaa (697010007) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ristijärven länsirannalla olevan hautausmaan alueella. Löytöjä on tullut esille kahdesta kohtaa (myös x= 7157 96, y= 3557 18, z= 140), mutta kyseessä lienee sama asuinpaikka.

Kanttaja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Tenemän järveen pistävän Kanttajanniemen tyvessä olevalla niittyalueella. Maasto on alavaa ja vaikka siellä mainitaan havaitun tulisijoja, on se asuinpaikaksi hyvin epävarma

Tuliniemi (697010010) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven itärannalla olevassa Tuliniemessä, talojen ympärillä olevilla rantapelloilla.

Pääpuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ristijärveltä Tolosenmäelle vievän tien pohjoispuolella ojan reunassa, noin 50 m Lahnasenjärveen laskevan Pääpuron sillasta kirkolle päin.
Kohteelle on lisätty alakohde, missä näkyy vuoden 2001 inventoinnin kvartsilöytöjen paikkatiedot.

Vattuniemi (697010012) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ristijärven länsirannalla, Vattuselän Vattuniemessä, talon ympärillä olevien viljelyspeltojen alueella. Maasto alueella on osittain tasaista, osittain etelään ja koilliseen viettävää rinnettä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille 2,5- 4 m järvenpintaa korkeammalta tasolta.

Mäntylä (697010013) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen länsirannalla Mäntylän talon ja joen välillä olevalla peltoalueella, noin 100 m päässä joesta. Asuinpaikka-alue on tasaista, tuskin sanottavasti jokeen päin viettävää peltoa. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon pinnalta.

Säkkilä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienestä Pyhännästä Emäjokeen laskevan Pienijoen suun itärannalla, Säkkilän ja Heiskalan talojen välisellä peltoalueella. Asuinpaikka-alue on verraten jyrkästi luoteeseen viettävää peltoa, joka päättyy jyrkänlaiseen rantatörmään.

Väyrylä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjokeen Pienestä Pyhännästä laskevan Pienijoen pohjoisrannalla, rautatiesillasta noin 0,6 km luoteeseen, Väyrylän talon itäpuolella olevalla pellolla. Asuinpaikkalöydöistä osa on poimittu esille Väyrylän talosta koululle vievän tien viereisestä pellosta ja osa aivan rannasta, hiekkakankaan vierineen rinteen juurelta.

Alila (697010016) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienestä Pyhännästä Emäjokeen laskevan Pienijoen pohjoisrannalla, rautatiesillasta noin 150 m luoteeseen, Alilan talon lounaispuolella olevalla pellolla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu esille peltomullasta, osa peltosarkojen alapäästä rantatörmän päältä ja osa ylempää pellosta.

Leinola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienestä Pyhännästä Emäjokeen laskevan Pienijoen niskan pohjoisrannalla, rautatiesillasta noin 200 m itään, maantien ja Leinolan talon välisellä pellolla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu peltomullasta.
Maastossa ja laserkeilaus-vinovalovarjosteessa on muinaisen hiekkatörmän laajuus havaittavissa, sitä voidaan pitää asuinpaikan maksimilaajuutena. Alue tie- ja rautatiesillan välillä on rakentamisen takia tuhoutunut.

Haaponiemi (697010018) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienen Pyhännän itärannalla olevassa Haaponiemessä ja siitä pohjoiseen olevan pellon alueella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Haaponiemen talon pohjoispuolella olevan rantatörmällä sijaitsevan pellon kohdalta ja talon länsipuolella olevan matalan, heinää kasvavan niemen hiekkaiselta rantaviivalta.

Likoniemi (697010020) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven Karhulansalmen pohjoisrannalla Likoniemessä ja siitä noin 200 m itään ulottuvalla ranta-alueella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon alueelta ja koekaivauksessa.

Kotiharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hiisijärven paikallistien varressa, tien pohjoispuolella, kylän koulusta noin 0,7 km länsilounaaseen ja Hiisijärvestä lähtevän Hiekanjoen niskasta noin 0,4 km pohjoiseen. Asuipaikka-alue on metsäistä hiekkakangasta. Kohde on sijainnut ennen Hiisijärven laskua joen niskalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pienen hiekkakuopan reunamilta. Paikalta on aiemmin löydetty kaksi kivitalttaa (KM 3690:1 ja KuM 1186).

Kellukka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen länsipuolta Hyrynsalmelle johtavan tien 8890 ja Ristijärven rannan välissä, 0,4 km Puolangalle johtavan tien risteyksestä koilliseen, hautausmaan eteläpuolella olevassa, kaakkoon, kohti Ristijärven rantaa viettävässä rinteessä. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille noin 200 m pitkältä matkalta. Asuinpaikka-alue on mäntykangasta. Kellukan asuipaikka lienee yhtenäistä asuinpaikkaa Hautausmaa-nimisen asuinpaikan kanssa (Ristijärvi 7)

Vanhasaari E (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kivikautinen asuinpaikka ja historiallisen ajan kalmisto sijaitsevat Hiekanjoen niskan pohjoispuolella, Hiisijärven itäpäässä olevan Vanhasaari-nimisen harjanteen itäpäässä, vajaat 0,4 km peruskarttaan merkitystä Hiitolan talosta itäkaakkoon. Vanhasaari on ollut nimensä mukaisesti saari ennen järven laskua vuonna1761. Silloin vesi karkasi veden vähäistä laskua tavoitelleilta talonpojilta ja järven pinta laski kerralla 14 metriä. Nyt harjanne kasvaa pääasiassa kuusta, jonkun verran myös mäntyä ja koivua sekä katajaa, aluskasvillisuutena on sammlta ja puolukkaa. Itäosa on melko tasainen, lännessä harjanne muutuu korkeaksi ja kapeaksi. Harjanteen kaakkoispuolitse kulkee joen eteläpuolelle menevä metsätie. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille harjanteen itäosan eteläreunaan, 40 m harjanteen itäpäästä tehdystä koekuopasta.
Harjanteen itäosassa on enemmän tai vähemmän selviä kuoppia. Alueella kerrotaan olleen tilapäinen hautausmaa.

Halttulansaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Halttulansaari sijaitsee Iijärvessä 0,3 km Paltamon rajasta itään. Kyseessä on 0,2 x 0,6 km kokoinen, pohjois-etelä -suuntainen saari. Sen keskellä kulkee tilaraja, jonka eteläpuolella saari kasvaaa mäntykangasta, aluskasvillisuutena on puolukkaa. Pohjoispuoli saarta on taimikkoa, kauempana pohjoisessa on tiheää koivu- ja kuusimetsää. Saaren länsiosa on hyvin matala ja vetinen. Saaren korkein kohta, viitisen metriä järven normaalivedenpinnasta, sijaitsee tilanrajan eteläpuolella. Maaperä on hiekkaa, siellä täällä on suuria kiviä. Itärannassa on 1-2 m korkuinen jyrkkä törmä, ranta on matala ja hiekkapohjainen. Eteläpäässä saari madaltuu, maa muuttuu kivikkoiseksi ja suoperäiseksi.
Asuinpaikkalöytö on tullut esille koekuopasta saaren korkeimman kohdan eteläosasta, noin 40 m tilanrajasta etelään ja 20 m päässä rannasta. Saaren eteläpäässä on pari kuoppaa, jotka muistuttavat tilapäisiä hautoja.

Ansonkangas N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison-Pyhäntäjärven länsirannalla olevassa niemessä. Ansonkankaan pohjoisreunalla, 0,7 km Kauhasalmesta pohjoisluoteeseen. Kysessä on noin 0,7 x 0,5 km kokoinen niemi,joka on kartasta päätellen ollut ennen järven vedenpinnan laskua saari tai lännessä hyvin matalan kannaksen mantereeseen yhdistämä niemi. Niemen länsiosassa menee tie pohjoisrannan , Ansonkaarteen länsiosaan, jossa tie kääntyy itäkoilliseen, kohti niemen koilliskulman muodostavaa Hiekkaniemeä. Tien eteläpuolella on metrin parin korkuinen törmä, selvästi vanha ranta, pohjoispuolella on viitisenkymmentä metriä matalaa, loivasti rantaan laskevaa maata. Maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa.
Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alueeln länsiosassa olevan suuremman hiekkakuopan reunamilta sekä metsätien pinnasta.

Ansonkangas E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison-Pyhäntäjärven länsirannalla olevassa niemessä, Ansonkankaan itäreunalla 0,3-0,5 km Kauhasalmesta pohjoiseen, Pieniselän länsirannalla. Kysessä on noin 0,7 x 0,5 km kokoinen niemi,joka on kartasta päätellen ollut ennen järven vedenpinnan laskua saari tai lännessä hyvin matalan kannaksen mantereeseen yhdistämä niemi. Niemen koilliskulma on nimeltään Hiekkaniemi. Siitä niemen itärantalähtee melko suoraviivaisesti kohti etelää. Rannassa on matalala, perinkymmenen metrin levyinen loivasti rantaan viettävä tasanne, joka päättyy jyrkästi nousevaan törmään. Törmä on mitä ilmeisimmin vanha ranta. Törmä muuttuu korkeammaksi etelää kohti mentäessä, noin 0,3 km päässä Hiekkaniemestä törmällä on korkeutta 3-4 m. Alhaalla tasanteella kasvaa kuusta, aluskasvillisuutena onsuopursua, mustikkaa ja puolukkaa. Törmän päällä on aiemmin kasvanut mäntymetsää, mutta vuonna 2001 se oli juuri kaadettu.
Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille koekuopista noin 0,2 km etelään Hiekkaniemestä sekä alueella olevien kesämökkien läheisyydestä rantatörmän päältä tai mökkiteiden pinnasta.

Kauhasalmi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iso-Pyhäntäjärven ja Karhuselänvälisen Kauhasalmen länsirannalla olevassa niemessä, karttaan merkitystä Kauhasalmen talosta 0,3 km länteen / länsiluoteeseen. Niemen kärkeen tulee lännestä lähellä pohjoisrantaa kulkeva tie. Niemen kärjessä on ennen ollut pelto, nyt se on täysin nurmettunut ja kasvamassa umpeen.
Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alueella olevan vanhan rantatörmän päältä maanpinnaltaan rikotuista kohdista ja alueella olevan hiekkakuopan reunamilta.

Kannas (765010001) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee Nuasjärven ja Rehjan väliseen Rimpilänsalmeen pistävän Rimpilänniemen länsiosassa, Ison ja Pienen Kitusen välillä olevassa saarennossa, pellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta.

Purola (765010002) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee Nuasjärven etelärannalla, Jormasjoen suulta noin 2 km luoteeseen, metsäisellä ranta-alueella, Heikinluoto-nimisen paikan kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannalta ja rantavedestä.

Hiekkala (765010003) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven etelärannalla, Jormasjoen suulta noin 1,5 km luoteeseen, Hiekkalan talon kohdalla rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille vesirajasta.

Pajuniemi (765010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven etelärannalla, Jormasjoen ja Lahnasjoen suiden länsipuolella, rantaan viettävän viljelyspellon alueella. Rannan ja tilan rakennusten väliseltä alueelta kerrotaan tulleen esille liesikiveyksiä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille ojankaivuutöiden yhteydessä tai ne on poimittu pellon pinnalta.

Harjanne (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärveä Tenettiin yhdistävän Mujehoulunjoen länsipäähän pohjoisesta, Naapurinlammesta laskevan Myllypuron suulla, länteen ja etelään viettävän rantapellon kohdalla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu pellon pinnalta.

Tikkalanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tikkalansalmen sillasta noin 150 m länteen, niemen kärjessä olevalla rantapellolla. Uittotöiden takia niemen rantoja on ruopattu ja sen kerrotaan pienentyneen noin 10 m. Maaperä alueella on hiekansekaista multaa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille niemenkärjen ja Tikkalanniemen talon väliseltä alueelta. Löydöt on poimittu esille pellon pinnalta.

Ojamaa (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tenetin niskan pohjoispuolella olevassa Kantoniemessä, alavan viljelyspellon kohdalla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu pellon pinnalta ja rantavedestä.
Mustonen (s.52) mainitsee Välikankaan (sittemmin Hahtola) mökin luona olleen kolme lapinhautaa.

Ahtola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitse Pirttijärven ja Ison Sapsojärven välillä olevan Hirviniemen etelärannalla. Ranta-alue on rakennettua ja sinne on ajettu lisämaata vuoden 1981 inventoinnin mukaan. Kohde on todennäköisesti tuhoutunut.

Kiikarusniemi (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärven ja Kaitainjärven välisen Kiikarusniemen kaakkoisimmassa kärjessä ja itärannan keskimmäisessä pikkuniemekkeessä. Niemen kärki on matala ja tasainen.
Kiikarusniemen asuinpaikka sijaitsee kahden tärkeän vesireitin yhtymäkohdassa. Toinen ns. "Nousia Venäläisen reitti" saapui Laatokalta Pielisen kautta Maanselän yli Sotkamon Kiantajärveen ja siitä Sapsojärven kautta Pirttijärveen, jatkuen Nuasjärven ja Oulujärven kautta Pohjanlahdelle. Toinen reitti kulkee aina Vienanmereltä saakka Kuhmon Lentua ja Ontojärven kautta Sotkamon Kiimasjärvelle ja siitä Kokkovirtaa pitkin Pirttijärvelle, myös tämä reitti päättyy Pohjanlahdelle. Epäilemättä Kiikarusniemen asuinpaikan runsaisiin löytöihin on vaikuttanut sen keskeinen sijainti näiden kahden kulkureitin yhtymäkohdassa.
Kiikarusniemessä on suoriettu tutkimuksia noin 200 m²:n laajuisella alueella vuosina 1982-83, 1992 ja 1994. Asuinpaikka-alueen kokonaislaajuus on kuitenkin edelleen selvittämättä.

Salmela (765010011) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sotkamojärven ja Pirttijärven välisen salmen suun pohjoispuolella olevassa niemessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Kiviniemi (765010012) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison Sapsojärven pohjoisrannalla, Kiviniemi-nimisessä niemessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille nimenkärjestä vesirajasta sekä siitä noin 200 m kaakkoon olevalta karikolta. Alue on normaalisti veden alla ja mahdollisesti asuinpaikka on kokonaan tuhoutunut vesiensäännnöstelyn johdosta.

Hakkaraistörmä (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kiven ja maan sekainen kumpu sijiatsee Sapsojärven Kumpusalmen itärannalla, korkean rantatörmän päällä. Maasto on sekametsää kasvavaa kangasta. Kumpu on aivan jyrkän ja korkean rantatörmän reunalla ja se on osittain sortunut törmän vieriessä. Kumpu on maapeitteinen, kiviä pistää esiiin vain parissa kohdassa. Osa kivistä on pienikokoisia ja ne vaikuttavat palaneilta. Maan seassa on noki- ja hiilikerros, jonka yläpuolella on runsaasti palanutta savea. Maatunut kumpu on kooltaan noin 4 x 3 m ja korkeudeltaan noin 50 cm.

Kylänpää (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kiven ja maan sekaiset kummut sijaitsevat Sapsojärven Kumpusalmen itäpuolella, noin 200 m rannasta pellon ja metsän rajalla. Kumpu A , joka on halkaisijaltaan noin 2,5 m ja jonka päällä kasvaa katajia, sijaitsee alueella olevasta ladosta 5-6 m pohjoiseen, metsikössä. Kumpu B, joka on hajoitettu ja jossa on kiviä näkyvissä sijaitsee ladosta kaakkoon, pellolle tulevan tien ja pellon reunan välisessä kulmauksessa. Kumpu C, joka on hajoitettu sijaitsee edellisestä kummuista itään, metsässä olevan tervahaudan vieressä.

Rajala (765010015) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Nurmekseen johtavan maantien länsipuolella, Rajalan talon viljelyspellolla. Hioin (KM 12229:2) on tullut esille peltotöissä. Samalta alueelta on havaittu myös mahdollinen tulenpitopaikka.

Täperä (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviröykkiö sijaitseenoin 1,2 km Lappajärvestä ja noin 100 m Nurmeksen - Sotkamon maantiestä länteen ja noin 250 m Täperän talosta länteen peltotien päässä viljelysmaan ja metsän rajamailla. Matala, vain hiukan maan pinnan yläpuolelle kohoava ja turpeen peitossa oleva nelikulmainen röykkiö on kooltaan noin 3 x 3 m. Toinen noin 10 m päässä oleva, vastaavanlainen röykkiö on purettu. Maanomistaja on kertonut sen kiveyksen jatkuneen noin 70-80 cm maan pinnan alapuolelle.

Kilpelän pihlajat (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Uhripuut sijaitsevat Suonenvaaran laella, Ylitalo-nimisen talon luona. Paikalla on ollut kolme koivua ja pyhinä pidettyjä pihlajia, joiden juurelle on uhrattu maitoa ym. karjaonnen takia. Vanhat pyhät puut ovat kuolleet, mutta niiden kannoista kasvaa yhä pihlajia.

Hiidenportti (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Hiidenportin nimellä tunnettu tarina- ja kokoontumispaikka sijaitsee Hiidenpirtin kansallispuiston alueella, Portinsalon Hiidenportin alueella. Alueella on kalliorotkoja, joista ei tunneta varsinaisia muinaisjäännöksiä, mutta joihin liittyy tarinoita . Kerrotaan, että alueelle on kokoonnuttu viettämään mm. juhannusta.

Puukkoniemi (Kurkikangas 1) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Honkajärven länsirannalla, Puukkoniemien eteläkärjessä Kurkikankaan ja Honkajärven välissä. Rannassa maasto on mäntyä kasvavaa särkkää, mutta toisella puolella on suota. Maaperä on hienoa hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemen kärjestä hiekkaisesta rantatörmästä sekä vesirajasta noin 300 m:n matkalta siitä luoteeseen.

Talvilahti (Kurkikangas II) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Honkajärven länsiosassa olevan Talvilahden rannassa. Asuinpaikka-alue on mäntyä kasvavaa hiekkakangasta, jossa on vahvahko sammal- ja jäkäläkerros. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Mullukka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Honkajärven luoteisrannalla, Koljosensalmen niskalla olevasta niemestä noin 400 m:n pituisella matkalla itään. Asuinpaikka-alue on korkeiden, sortuvien heikkatörmien päällä. Suuri osa asuinpaikasta on voinut sortua järveen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Räätäkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Räätäjärven Varislahden länsirannalla, Räätäjärven ja Honkajärven välillä olevan Räätäkankaan reunassa. Asuinpaikka-alue on mäntykangasta, joka laskee melko jyrkästi Räätäjärveen muodostaen 1-3 m korkean töyrään, minkä jälkeen alue on vesijättöä ja pitkälle melko matalan veden peitossa. Löydöt ovat tulleet esille korkean törmän päältä ja rantavedestä.

Varislahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Räätäjärven Varislahden etelärannalla. Asuinpaikka-alue on korkeatörmäistä, kumpuilevaa mäntykangasta. Alueelle on rakennettu kesämökki ja sen pihan tasoitustöissä aluetta on tuhoutunut. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta tai -vedestä.

Kuikkasaari (765010026) (Hautapaikat)
Historiallinen; Kuikkasaaren hautapaikka ja aarrepaikka sijaitsee Räätäjärven Kuikkalahden pohjukassa. Se on pieni ja korkea, matalan kannaksen mantereeseen yhdistämä saarento. Paikkaa on mahdollisesti käytetty kesäkalmistona. Kuikkasaareen liittyy myös perimätietoa ja siellä kerrotaan olevan aarteen.
Vuoden 2011 tarkasutuksessa paikalta dokumentoitiin 9 painannetta ja kahteen niistä kaivettiin koekuopat. Merkkejä hautauksista ei havaittu.

Kuikkalahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Räätäjärven Kuikkalahden kaakkoisrannalla. Maasto paikalla on rantaan viettävää kuusimetsää, jossa on runsas aluskasvillisuus. Ranta on hiekkarantaa. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Välikangas (765010028) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison Valkeisen järven pohjoisrannalla, Välikangas-nimisen tilan asuinrakennuksesta etelään ja lounaaseen olevalla hiekkaisella pellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltotöiden yhteydessä tai ne on poimittu pellon pinnalta.

Lappasaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Lappasaari on pieni Tipasjoessa sijaitseva saari. Saaren alueella on ainakin viisi hautamaista kuoppaa, joiden pituus on 1,5 -2,0 m. Perimätiedon mukaan haudat olisivat lappalaisten hautoja.

Jänöniemi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Jänöniemen röykkiöt sijaitsevat Ison Kiimasen itäpäässä olevan Nälkäsalmen pohjoisrannalla olevassa Ruokoniemessä, Rantalan talosta noin 100 m etelään.Alue on mäntyä kasvavaa tasannetta, jossa aluskasvillisuutena on varpuja , niemellä kasvaa myös katajia. Alueella on ollut viisi matalaa kiviröykkiötä, joista enää kaksi on nykyisin havaittavissa. Rannasta noin 10 m pohjoiseen kahden ison männyn välissä on yksi halkaisijaltaan noin 2 m:n suuruinen pyöreähkö kivilatomus. Sen reunoilla on isompia kiviä kuin keskellä. Keskeltä se on kuopalla, ilmeisesti penkomisen seurauksena. Tästä röykkiöstä noin 15 m pohjois-koilliseen on toinen, muodoltaan epäselvempi röykkiö. Halkaisijaltaan tämä röykkiö on 3-4 m .

Kuninkaanlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienen Kiimanen -järven Kuninkaanlahden itärannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantapellon alueelta ja rannasta. Viljelyspellon kohdalta on havaittu myös palaneita kiviä.

Saijaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee Ison ja Pienen Kiimasen välisen Pajusalmen eteläpuolella olevan Saijanniemen itäosassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille kivikkoiselta rannalta.

Saijansaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iso Kiimanen -järven keskellä olevan Saijansaaren länsirannalla, Lyhytniemen ja Pitkäniemen välisessä lahdessa. Lahti on kivetöntä hiekkaa, joka on kerääntynyt paikalle aaltojen vaikutuksesta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä. Vuonna 1993 suoritetun inventoinnin yhteydessä alueelle kaivetuista koekuopista ei ollut havaittavissa mitään asuinpaikkaa viittaavia merkkejä.

Härkösuo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iso-Valkeinen -järven koillisrannalla, järven ja Härkösuon välisellä kannaksella, Hahtolan talosta noin 650 m kaakkoon. Asuinpaikka-alue on hiekkaista mäntykangasta, joka harjumaisena kiertää Härkösuota luoteesta koilliseen. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa. Alueen yli kulkee metsätie Härköniemen eteläisimmässä kärjessä, Vihtaniemessä, olevalle pellolle. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille harjanteen luoteisrinteellä olevalta tasanteelta metsätien kohdalta ja sen reunoilta noin 50-60 m:n pituiselta matkalta. Alueelta on havaittu myös palaneita kiviä ja hiilen kappaleita.

Koljosensalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Honkajärven luoteisrannalla, Honkajärven ja Syväjärven välillä olevan Koljosensalmen suun eteläpuolella, hiekkakankaalla. Maasto on muutaman metrin korkuisen rantatörmän yläpuolella olevaa rantatasannetta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantatörmästä ja 1980-luvun alussa tehdyistä metsänäestyskohdista rantatasanteen alueelta.

Kotaniemi (765010036) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Räätäjärven koillisrannalla, Tipasjoen niskalla olevan Kotaniemen kärjessä, hiekkaisella mäntykankaalla. Kotaniemen kärki on matalahkon rantatörmän yläpuolella olevaa melko tasaista mäntykangasta, jolla kasvaa runsaasti varpukasveja. Niemessä on myös pyöreitä kuopanteita, joista kaksi, halkaisijaltaan 1-2 m, on löytöpaikan välittömässä läheisyydessä.
Noin 40 - 45 metriä itäkoilliseen muinaisjäännösalueen pistemerkinnästä on elokuussa 2020 poimittu rannalta pintalöytöinä kvartsi-iskoksia, piikaavin, miniatyyritalttaa muistuttava liuske-esine, palanut luunpala jne. (ks. alakohde). Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM 16320.

Majaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Honkajärven länsirannalla, Majaniemen etelälaidassa. Rantatörmässä on havaittu olevan palaneita kiviä ym. mahdollisen asuinpaikan merkkejä. Asuinpaikkalöytöjä kohteesta ei ole kuitenkaan vielä löydetty.

Kurkikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Honkajärven Talvilahden etelärannalla suon ja rannan välissä kulkevalla matalahkolla mäntyä kasvavalla särkällä. Kahden kumpareen välisellä alavammalla kohdalla on kaksi pyöreähköä kuopannetta, joiden halkaisijat ovat 2-3 m. Itäisempi kuopanne on matalampi eikä aivan yhtä selvästi maastosta erottuva kuin siitä parin metrin päässä sijaitseva läntisempi kuoppa.

Sammakkolahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Repokankaan reunassa, Pienen Hietasen järven eteläisimmän lahden, Sammakkolahden, pohjukassa venevalkaman tien itäpuolella. Alue on mäntyä ja jäkälää kasvavaa kangasta. Maaperä on hienoa hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantatörmästä. Asuinpaikka-alueen lähellä on useita tervahautoja, jotka on merkitty peruskarttaan. Tarkastuksessa 2008 venevalkaman kohdalla rannassa tai törmän päällä olevissa avoimissa kohdissa ei näkynyt mitään kivikautiseen asuinpaikkaan liittyvää. Tarkastushavaintojen perusteella aikaisempi löytöpaikka sijaitsee aikaisemmissa tiedoissa olevaa kohtaa noin 100 m idempänä, paikalle mahdollisesti 1981 inventoinnin jälkeen rakennetun kesämökin kohdalla (p = 7097793, i = 3591103).

Heinosenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee pienen Heinosen järven eteläreunalla olevan Heinosenniemen luoteiskärjessä. Asuinpaikka-alue on hiekkaista jäkäläkangasta. Löydöt ovat tulleet esille rantatasanteelta.

Heinonen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Heinonen -järven pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on jyrkän rantatörmän päällä. Maaperä on hienoa hiekkaa. Löydöt ovat tulleet esille noin 100 m:n matkalta jyrkähkön rantatörmän alueelta ja idässä rantatasanteelta törmän päältä.

Kuolasalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison Sapsojärven ja Kiantajärven välisen Kuolasalmen itäpuolella, Rytilahden etelärannalla. Kiantaperälle johtava tie kulkee asuinpaikan eteläpuolella. Asuinpaikka-alue on alavahkoa hiekkakangasta. Löydöt ovat tulleet esille vesirajasta.

Hiekkaniemi VR (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Nuasjärven itäpäässä, Pisterinniemen eteläosassa, Hiekkaniemessä. Alue on pääosin kuivahkoa mäntykangasta, mutta Hiekkaniemen pää on kuusta kasvavaa kosteahkoa kangasta. Hiekkaniemi on tiheään rakennettu, rakennukset ovat pääosin lomailuun tarkoitettuja paritaloja. Vuoden 1991 inventoinnissa oli löytynyt kvartsi-iskoksia noin 20 metriä rannasta olleen venevajan kohdalta, venevaja on nyttemmin purettu. Löytöpaikan lähiympäristö ja niemen kärki on säilynyt rakentamiselta. Niemen kaakkoisrannassa, löytöpaikan molemmin puolin on noin 120 metriä pitkä 30 metriä leveä metsäalue, joka on mahdollisesti säilytetty muinaisjäännöksestä johtuen. Todennäköisesti asuinpaikka on suurimmaksi osaksi tuhoutunut johtuen maankohoamisen aiheuttamasta tulvimisesta Nuasjärven itäpäässä, mutta mikäli kyseessä on myöhäiskivikautinen tai varhaismetallikautinen asuinpaikka on mahdollista, että sen asuinpaikkaa on säilynyt vielä em. metsäalueella. Mikäli asuinpaikan säilyneisyys ja laajuus halutaan selvittää, vaatii se koekaivauksen.

Hiekkaniemi 2 (765010045) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Nuasjärven itäpäässä, Pisterinniemen eteläosassa, Hiekkaniemessä. Alue on kuivahkoa mäntykangasta, jolla on tiheään rakennettuja lomailuun tarkoitettuja paritaloja. Vuoden 1991 inventoinnissa rantahietikolta oli löytynyt kvartsi-iskoksia. Ranta on matala ja rantatörmää ei ole. Kohteen kohdalla on noin 50x25 metriä kokoinen metsäalue, joka on ilmeisesti säästetty muinaisjäännöksestä johtuen. Muualla muokatut nurmialueet ulottuvat lähes rantaan. Todennäköisesti asuinpaikka on suurimmaksi osaksi tuhoutunut johtuen maankohoamisen aiheuttamasta tulvimisesta Nuasjärven itäpäässä, mutta mikäli kyseessä on myöhäiskivikautinen tai varhaismetallikautinen asuinpaikka on mahdollista, että sen jäännöksiä on säilynyt vielä em. metsäalueella. Mikäli asuinpaikan säilyneisyys ja laajuus halutaan selvittää, vaatii se koekaivauksen.

Hokkila (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Kuppikivi sijaitsee Pirttijärven ja Nuasjärven välillä olevan Tenetin virran niskan pohjoispuolella, Hokkilan talon pihassa, 3-4 m:n päässä portaista, nurmen ympäröimänä.Kuppikivi on hiukan pitkulainen, matalahko maakivi, joka on kooltaan noin 2 x 3 m. ja korkeudeltaan noin 0,5 m Siinä on kaksi matalahkoa hakattua kuoppaa, joiden halkaisija on 3-4 cm sekä kolme pientä ristikuviota. Ristien sakaroiden pituudet ovat 5 x 2 cm, 5 x 3 cm ja 3 x 2 cm. Ristikuviot ja toinen kuoppa sijaitsevat lähekkäin kiven korkeimmalla kohdalla. Toinen kuoppa, joka on selvempi, on kiven toisessa, loivemmassa päässä lähellä maanpintaa.

Jaakkola (765010047) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kaitainsalmelle johtavan tien itäpuolella mäen rinteessä Jaakkolan talon pihamaalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tuleet esille mäen rinteessä olevalta pihamaalta ja keittiopuutarhan alueelta. Asuinpaikka on todennäköisesti osittain tuhoutunut rakennus- ja pihan tasoitustöissä.

Huotari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sumsan kylässä, Sumsan järven ja Huotarin talon välissä, talosta etelään ja lounaaseen. Asuinpaikka-alue on viljelysmaata, jossa maaperä on savensekaista multaa. Löydöt ovat tulleet esille rantapellon pinnalta.

Rimpilänniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Nuasjärven ja Rehjan Rimpilänsalmen pohjoispuolella, Rimpilänniemen länsirannasta noin 200 m itään, seurantalon ja suuren hiekkakuopan eteläpuolella. Mäntykankaalla sorakuopalle ja rantaan johtavien metsäteiden välissä ja ympärillä on muinaisella rantaterassilla, harjumuodostelman lounaisrinteellä noin 25 pyyntikuoppaa, joiden halkaisija on 2-8 m. Kuopat ovat muodoltaan pyöreitä tai pitkulaisia.
Kohde käytiin tarkastamassa marraskuussa 2018 metsänkäyttöilmoituksen takia, jolloin havaittiin 16 kpl kuoppia. Aluetta ei tarkastettu kattavasti. Suurimmat kuopista, jotka sijaitsivat lähimpänä rantaa, eivät vaikuttaneet pyyntikuopilta. Niiden luonne jäi kuitenkin epäselväksi. Ylempänä oli kuitenkin kuoppia, jotka olivat selkeästi pyyntikuoppia. Joukossa oli jokunen epävarma kuoppa, jotka ovat saattaneet syntyä esimerkiksi puun kaatumisen seurauksena. Kuoppien luonnetta ei kuitenkaan tarkastettu kairaamalla tai koekuopilla.
Muinaisjäännösalueen läpi kulkevalla tiealueella ja sen välittömässä läheisyydessä länsipuolella on tehty kaivutöitä tienteon ja kuitukaapelin asentamisen yhteydessä. Tällä alueella kiinteä muinaisjäännös ei liene enää säilynyt. Maastotarkistuksissa havaitut kuoppajäännökset sijaitsevat tiealueesta kauempana.

Kamari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven ja Rehjanselän välillä olevan Rimpilänsalmen pohjoisrannalla, Ison Kitusen lahden suulle kaartuvan pitkän ja kapean harjumaisen Salonniemen tyvellä. Salonniemen yhdistää mantereeseen Kamarin länsipuolelta vain matala ja kapea kannas, jonka tyvellä on Mikko Perkon ilmoituksen mukaan havaittu kvartsi-iskoksia.

Kämäräisenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tipasojan Syväjärven itärannalla, Kämäräisenniemen kärjessä. Kyseessä on niemeke, mistä on aivan veden ääressä suoperäinen tasanne ja sitten jyrkkä maakumpare. Tämän kumpareen pohjoispuolella on toinen kumpare, joka laskee suoraan veteen melko jyrkkäreunaisena. Pohjoisempi kumpare lienee ollut saari, koska sitä ympäröi myös mantereen puolelta melko vetinen suoalue, joka muttuu Putkonlahti -nimiseksi Syväjärven lahdeksi. Asuinpaikkalöytöjä on tehty molempien kumpareiden rantavedestä.

Haaponiemi (765010054) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Pirttijärveen työntyvän Kiikarusniemen kaakkoiskärjen etelärannalla Haaponimen talon kasvimaalla. Löytö tullut esille kasvimaan mullasta.

Kiikarinniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärveen työntyvän Kiikarusniemen kaakkoiskärjen keskiosassa Kiikarinniemen talon kasvimaan kohdalla. Löydöt ovat tulleet esille kasvimaan maata käännettäessä ruokamultakerroskesta.

Tuhkaranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jormasjärven länsirannalla, Tuhkakylän yhteismaasta, Kylärannasta, kaakkoon. Aluetta käytetään uimarantana ja venesatamana. Asuinpaikkalöydöt ovat tuleet esille aivan vesirajasta.

Rääty (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Honkajärven etelärannalla, Rääty-nimisen talon lounaispuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon kohdalta tai maankaivuutöiden yhteydessä pihamaan alueelta.

Rytiniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison Sapsojärven pohjoisrannalla, matalan hiekkasärkän kohdalla Rytilahden suulla. Alue on kuivaa mäntykangasta, maaperä kivetöntä hiekkaa. Asuinpaikka-alue on pahasti veden kulutuksen pahasti tuhoama. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä. Niemen kaakkoiskärkeä on tarkastettu koepistoin 2006, mutta mitään merkkiä asuinpaikasta ei siltä osin ole havaittu.

Särkiniemi (765010059) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Särkijärven ja Alajärven välisellä kannaksella, Särkiniemen talosta noin noin 300 m luoteeseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkaharjanteen korkeimmalla kohdalla olevan tien tienleikkauksesta ja autopaikoituslevennyksen kohdalta sekä joitakin löytöjä myös aivan rannasta.

Pitkähiekka (765010060) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Honkajärven pohjoisrannalla, Pitkähiekka-nimisessä paikassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantaan johtavan polun päästä, noin 100 m:n pituiselta matkalta, vesirajasta.
Rannan lähellä on tervahauta, jonka läheltä, rantaan johtavan tien päästä, on löytynyt sateen myötä esiin tullut rullapäinen hevosenkenkäsolki ja palanutta luuta (Ilppari ILM22592). Löytöpaikkaa ei ole tarkastettu maastossa.

Hirvensaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee kirkonkylän ja Hirvenniemen välillä, Hirvensaaressa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pääasiassa saaren länsipään vesijättöalueelta. Maantie ja rakennukset ovat tuhonneet suurimman osan asuinpaikka-alueesta.

Ammonsaari (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Ammonsaari on Pirttijärvessä, Sotkamon kirkonkylän edustalla sijaitseva metsäinen ja kallioinen, noin 400-500 m halkaisijaltaan oleva saari. Ammonsaari on melkein tarkalleen kolmen merkittävän vesireitin risteyskohdassa. Yksi reiteistä johtaa länteen Pohjanlahdelle, yksi itään nykyiselle Venäjälle ja yksi kaakkoon, Karjalaan. Monin paikoin, varsinkin saaren länsiosassa, on näkyvissä avokalliota, pohjois- ja kaakkoisosa puolestaaan on melko pensaikkoista. Kaakkoiskärki on taisaista mäntykangasta. Vesiraja on kivikkoinen. Etelärannassa on korkea törmä, joka madaltuu sekä itää että länttä kohti. Kivikkoisuudesta johtuen vesi ei ole pystynyt syövyttämään kovinkaan pahasti rantaa. Löytöjä on tullut esille eri puolilta saarta.

Kotiniemi (765010063) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiikarusniemen etelälaidasta Pirttijärveen pistävän niemen rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta ja -vedestä.

Kissalahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiikarusniemen etelälaidassa olevan Kissalahden itäpuolella, pienen niemen kärjessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta ja -vedestä.

Matoniemi (765010065) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tenetin virran pohjoisrannalla olevan Matoniemen kaakkoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta ja -vedestä.

Tenetti S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Tenetinvirran etelärannalla, Tikkalansalmesta 300 metriä itään. Vuonna 1986 rannan vesijätöltä löytyi kvartsi-iskoksia. Vuoden 2016 inventoinnissa kohde tarkastettiin. Vedenpinta oli korkealla, joten vesijätöltä ei tehty havaintoja. Tenetinvirtaan laskeva rinne, joka kasvaa sekametsää on kuitenkin tällä kohtaa niin jyrkkä, että asuinpaikka ei voi sijaita siinä. Aiemmat löydöt voivat olla peräisin rannassa olleelta pieneltä leiripaikalta, joka on jäänyt vedenalle maankohoamisen aiheuttavan vedennousun seurauksena Nuasjärven itäpäässä.

Honkisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Haaposelässä eli Kaitainjärven Kiikarusniemen pohjoipuolella olevan Honkisaaren läntisimmässä kärjessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannalta.

Niemelä (765010068) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sotkamonjärvestä Pirttijärveen tulevan salmen länsirannalla olevan niemen kärjessä. Viime vuosisadan lopulla esille tullleet kourutaltta ja tasataltta ovat löytyneet maata kaivettaessa tai peltoa äestettäessä. Viimeksi esille vuonna 1986 tulleet kvartsilöydöt on poimittu rannalta.
Asuinpaikan laajuutta kartoitettiin syksyllä 2017 ja tarkastuksen perusteella sille tehtiin aluerajaus. Tarkastuksessa havaittiin rantavedessä muutamia kvartsilöytöjä. Kuivalle maalle tehdyissä koekuopissa ei havaittu kvartsia tai muitakaan muinaisesineitä. Lähelle muinaisjäännöspistettä, rantatasanteelle, Niemelän talon nurmialueen ulkopuolelle tehdyissä koekuopissa havaittiin häiriintyneitä maannoksia. Linnuntietä noin 115 metrin päässä etelälounaaseen havaittiin pari kvartsilöytöä.

Hurtti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sotkamon kirkonkylän ja Hirvensaaren välisen sillan eteläpuolella olevan Hurtinlammen ja Ison Sapsojärven välillä olevan matalan niemen kärjessä ja etelärannalla. Urheilukentän laidalta aiemmin löytynyt taltta (KM 14304) kuulunee tähän samaan asuinpaikkaan.

Kumpusaari (765010071) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison ja Pienen Sapsojärven välisen Kumpusalmen luoteisosassa olevassa pienessä Kumpusaaressa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille saaren etelärannalta.

Pori (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison Kiimasen pohjoisrannalla olevan Kaatiolahden rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Pori -nimisen talon ja siitä noin 300 m luoteeseen olevan kesämökin ranta-alueelta. Löydöt on poimittu rannalta ja rantavedestä.

Eskonsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärvessä olevan Eskonsaaren länsirannan pohjoisosassa olevan lahden rannalla. Asuinpaikklöydöt ovat tulleet esille rannalta.

Ronkaala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Autiojärven luoteisnurkassa olevan etelään - kaakkoon viettävän hiekkaisen peltorinteen alueella. Asuinpaikkalöydöt on poimittu viljelysmaan pinnalta.

Putkonlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Syväjärven itälaidalla olevan Putkonlahden rannassa, tilojen RN:o 28:5 ja 58:7 rajan vaiheilla, sortuvan rantatörmän aluella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille vesijätöltä ja rantavedestä.

Paaluniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven pohjoisrannalla, Paaluniemen lounaissivulla. Niemen kärki on kallioinen, lounaisranta on sepelimäistä kivikkoa, jossa siellä täällä on isompia kivenlohkareita. Niemessä sijaitsee saunamökki. Kasvillisuus alueella on sekametsää. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantakivikosta parinkymmenen metrin matkalta.

Juuvanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven etelärannalla olevan Juuvanniemen kärjessä. Maasto niemessä on tasaista kangasmaastoa. Maaperä on kivikkoista moreenia, samoin ranta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannalta vesijätöltä sekä pari metriä rantatörmästä maalle päin tehdystä koekuopasta. Kyseessä lienee melko pienialainen asuinpaikka.

Hiekkala N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven etelärannalla aiemmin tunnetusta Hiekkalan asuinpaikasta (Sotkamo 3) noin 350 m luoteeseen. Asuinpaikka on hiekkaisen lahden kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tullleet esille hiekkaiselta osalta rantaa, rantahietikolta ja -vedestä.

Veistenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven etelärannalla, Jokiniemen kärjestä noin 300 m itäkaakkoon. Ranta alueella on kivikkoinen, pääasiassa sepelimäistä soraa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille vesijätöltä sekä noin pari metriä alueella olevan kesämökin rantapolusta koilliseen tehdystä koekuopasta.

Ammeniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven etelärannalla, Ammeniemen länsipuolella olevan lahdekkeen rannalla, Sotkamo-Kajaani -valtatiestä noin 500 m pohjoiseen. Ranta on matala ja kivikkoinen, lahdelman pohja on hiekkaa. Rantatörmä on noin metrin korkea, mutta muuten paikka on maastoltaan tasainen. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille noin parinkymmenen metrin matkalta vesijätöltä. Vuoden 2016 inventoinnissa vedenpinta oli korkealla, joten rannalta ei löytöjä päässyt havainnoimaan. Rantapenkan päällä alue on tasainen ja on mahdollista, että mikäli kyseessä on myöhäiskivikautinen tai varhaismetallakautinen asuinpaikka, niin sen jäännöksiä on vielä säilynyt. Useimmiten kivikautiset asuinpaikat ovat jääneet veden alle Nuasjärven itäosassa maankohoamisen aiheuttamasta tulvimisesta johtuen. Kohteen länsipuolelle on rakennettu äskettäin kesämökki, myös sen itäpuolella on mökki. Kohteen säilyneisyyden ja laajuuden toteaminen vaatisi koekaivauksen. Aluerajaus on tehty vuoden 1991 löytöalueen ja topografian mukaan.

Teponjokisuu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiimasjärven itäpään Kurikkalahden etelärannalla, Teponniemen kärjessä. Kohteen länsipuoliseen lahdekkeeseen laskee puromainen Teponjoki. Maasto on niemen kärjessä tasaista, muualla niemessä ranta nousee melko jyrkästi. Niemen kärjen peittää suureksi osaksi tiheä kaislikko. Ranta on lähinnä kivikkoinen, niemen kärjessä osittain myös hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantaan rakennetun kesämökin laiturin molemmilta puolilta.

Vitorinne (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Tipasojan kylän Rätäjärven Kotalahden länsipuolella noin 400 m:n päässä rannasta. Kuoppa on metsäautotiestä noin 30 m itään, kahden harjanteen välisessä notkelmassa. Kohteen pohjoispuolelta kulkee valaistu kuntopolku. Pyyntikuoppa on muodoltaan pyöreä, halkaisijaltaan noin 3 m ja syvyydeltään noin 1 m.

Iso Tahkosaari N (Raaka-aineen hankintapaikat)
Ajoittamaton; Kvartsilouhospaikka sijaitsee Nuasjärven Rimpilänsalmen suulla olevassa Iso Tahkosaari -nimisessä saaressa, sen pohjoisrannalla. Kasvillisuus paikalla on mäntykangasta, ranta on hyvin kivikkoinen ja kallioinen. Kohde koostuu kahdesta noin 10 metrin päässä toisistaan sijaitsevasta kvartsisuonesta, joita on ilmeisesti louhittu raaka-ainetarpeisiin. Isompien kvartsilohkareiden joukossa on myös pientä kvartsimateriaalia. Molemmissa kohdin kvartsiaineistoa on levinnyt muutaman neliömetrin kokoiselle alueelle.

Iso Tahkosaari S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven Rimpilänsalme suulla olevassa Iso Tahkosaari -nimisessä saaressa, sen eteläisellä rannalla. Saari on tasaista mäntykangasta, ranta on hyvin kivikkoista ja kallioista. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille rantakivikosta noin 30 m:n matkalta.

Pieni Tahkonen SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärvessä olevan Pieni Tahkonen -nimisen saaren lounaiskärjessä. Saari on tasainen, pääasiassa näntyä kasvavaa, rannoiltaan kivikkoinen. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille useamman kymmenen metrin pituiselta matkalta, rantakivikosta.

Pieni Tahkonen NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärvessä olevan Pieni Tahkonen -nimisen saaren koilliskärjessä. Saari on rannoiltaan kivikkoinen. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille parinkymmenen metrin matkalta rantakivikosta.

Pieni Selkäsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärvessä olevassa Selkäsaaressa, saaren eteläkärjen itärannalla olevan pienen lahdelman rannalla. Saaren rannat ovat hyvin kivikkoiset ja kallioiset. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille saaren eteläkärjen itärannalta sekä pohjoiskärjen kohdalla olevan lahdelman sekä sen itäpuolella olevan niemekkeen rannalta. Molemmat löytöpaikat kuulunevat samaan asuinpaikkaan, sillä maasto jatkuu tasaisena koko noin 80 m:n matkan näiden paikkojen välillä.

Haaposaari NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven Haaposaaren luoteisrannalla. Saaren rannat ovat hyvin kivikkoiset. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille parinkymmenen metrin matkalta, rantakivikosta.

Haaposaari SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven Haaposaaren kaakkoisrannalla. Saari on melko matala, tasainen ja paikoin hieman kosteakin. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille reilun kymmenen metrin matkalta, rannalta.

Lehtosaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee lähellä Nuasjärven pohjoisrantaa olevan Lehtosaaren luoteispäässä. Kasvillisuus saaressa on pääosin männikköä, mutta rantojen lähellä on myös lehtimetsää. Saaren luoteiskärki on paikoin hyvin kosteaa. Saaren ranta oli paikoin kivikkoinen, mutta luoteiskärjessä oli myös hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille saaren luoteiskärjestä noin 100 m:n matkalta vesijättöalueelta.

Kumpusaari 2 (765010091) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee lähellä Nuasjärven pohjoisrantaa olevan Kumpusaaren pohjoislaidalla. Matala ranta on kivikon ja soransekaista. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille lähes koko pohjoisrannan pituudelta vesijättöalueelta.

Muuraussaari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee melko keskellä Nuasjärveä olevan Muuraussaari-nimisen saaren pohjoislaidalla, noin 10 m:n päässä rannasta, jyrkän rinteen alaosassa. Röykkiön reunoja on hiukan vaikea hahmottaa, mutta arviolta se on noin 5 m pitkä ja kolmisen metriiä leveä. Röykkiön korkeus on noin 0,5 m.
Muuraussaareen liittyy taru, jonka mukaan kruunun veronkantajana 1700-luvun alussa toiminut Simo Affleck (Simo Hurtta) olisi murannut ihmisiä elävältä saaressa olevaan raunioon.

Iso Pihlajasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven pohjoisrannasta noin 200 m:n päässä olevassa Isossa Pihlajasaaressa, sen itäpäässä. Saari on melko matala ja kostea. Ranta on hyvin kivikkoinen ja paikoin sorainen. Maaperä on moreenin sekaista hiesua. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille vesijättöalueelta noin 40 m:n pituiselta matkalta saaren itäpäästä.

Kirnukallio (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven pohjoisrannalla, Kirnukallio-nimisen, kallioisen niemekkeen kohdalla. Niemen itäpuolinen lahdelma ja niemekkeeseen johtavan "kannaksen" itäpuoli ovat rannoiltaan enimmäkseen soraa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemeen johtavan kannaksen itäpuolelta, vesijätöltä.

Sapsokoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sapsojärveen laskevan Sapsokosken suulla, sen etelärannalla. Kohteen itäpuolella on pieni lahdeke, johon laskee puro. Maaperä alueella on hiekkaa. Puron ja ja kosken virtauksen seurauksena niemekkeen itäosaan on muodostunut pieni dyynimäinen uloke, joka korkean veden aikaan lienee peittämä. Ranta on melko jyrkkäpenkereinen, korkeudeltaan 1-1,5 m. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille vesijätöltä dyynimäisen ulokkeen kohdalta ja siitä länteen olevalta alueelta osittain sortuneesta rantapenkasta. Kyseessä lienee pienialainen, lyhytaikainen ja melko tuhoutunut asuinpaikka.

Pahkosaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven pohjoisosassa olevan noin 140 x 60 m kooltaan olevan Pahkosaaren etelärannalla. Saaren eteläosassa on noin 1-2 m korkea rantatörmä, joka on kasvillisuudesta paljas ja eroosion kulutukselle siten altis. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille muutaman kymmen metrin pituiselta matkalta vesijätöltä sekä rantatörmästä saaren etelärannalta.

Kunnansaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven keskellä olevan Kuunnansaaren länsirannalla olevan eteläisen niemen alueella. Ranta on hyvin kallioista, paikoin avokalliota. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemekkeen kärjen ja sen pohjoisen puoleisen rannan vesijätöltä.

Konttirannikko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tipasojalla sijaitsevan Hietanen -nimisen järven lounaisrannalla, Konttirannikolla. Alue on tasaista mäntykangasta. Maaperä on hienoa hiekkaa: Tasainen kangasmaasto päättyy luoteispäässä soistuvaan niemeen ja kaakkoispäässä maasto muuttuu jyrkäksi, asuinpaikaksi sopimattomaksi alueeksi. Rantatörmä on alueella hyvin jyrkkä ja korkeudeltaan 2-4 m. Ranta kuluu jatkuvasti vesiensäännöstelyn johdosta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille noin 350 m:n matkalta vesijättöalueelta ja rantavedestä.

Kannaksensaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienen Kiimasen länsipäässä lähellä sen pohjoisrantaa olevassa Kannaksensaaressa. Vajaan kilometri länteen saaresta Pieni Kiimanen kapenee Kaitainsalmeksi ja jatkuu siitä eteenpäin Kokkovirtana. Maaperä saaren alueella on hyvin kivikkoinen. Saaren pohjoispuoli on paikoitellen hyvin kostea ja saaresta lienee ollut aikoinaan maayhteys. Nyttemmin kannas on soistunut ja sen halki on kaivettu veneenmentävä oja. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille 20-30 m:n matkalta saaren lounaisrannalta.

Talvilahti NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jormasjärven Talvilahden koillissuussa, vastapäätä Kerttusaarta. Paikalla on venevalkamana käytetty hiekkarantainen lahdelma. Rantatörmä on vajaan kahden metrin korkuinen. Rantatörmän päällä on loivasti viettävää maata, mutta rinne muuttuu pian taas jyrkemmin viettäväksi. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille rantavedestä noin 50 m:n matkalta sekä rantatörmän päältä kohdasta, jossa tie tulee rantaan ja jossa on autojen kääntöpaikka, on tullut esille löytöjä noin 3 m halkaisijaltaan olevalta alueelta.
Alueella on myös tervahauta, jonka halkaisija on 4,8 m ja syvyys 0,3-0,4 m. Tervahaudassa on reunapalte, joka on erityisen selvä rannan puolella.

Syrjäjärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee runsaat 2 km Sotkamo - Ristijärvi -tien itäpuolella sijaitsevan, noin 1,1 x 0,2 km:n kokoisen, pohjois-etelä -suuntaisen järven länsirannalla, peruskarttaan merkityn Patasniemen luoteispuolella olevan kesämökin pihassa. Maasto asuinpaikan kohdalla on melko tasaista, maaperä hienoa hiekkaa. Rannassa on ehkä noin 2 m korkuinen melko jyrkkä törmä. Alueen eteläpuolella on hiekkakumpareita. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille kesämökin ja rannan väliseltä alueelta, jossa oli inventoinnin aikaan noin 4 x 4 m kooltaan olevalta alueelta rikottu pintaturvetta. Lisäksi yksi kvartsi-iskos on tullut esille mökilta rantaan vievän polun kohdalta rantatörmän partaalta.

Paskolampi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee noin 1,5 km Matikanjärven eteläpuolella olevan 0,7 x 0,3 km kokoisen Paskolammen itärannalla olevan harjun päällä. Kyseessä on useamman kilometrin pituinen, pääasuunnaltaan etelästä pohjoiseen kulkeva harju, jonka Paskolammen ja sen koillispuolella olevan Alajärven välinen salmi katkaisee. Salmen kaakkoispuolelle, harjun päähän on rakennettu kesämökki, jolle kulkee tie harjun lakea pitkin. Yksi kvartsi-iskos on tullut esille harjun lakea mökille kulkevan tien kohdalta noin sadan metrin päästä harjun päättymäkohdasta.

Kuusiniemi (765010107) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ison-Kiimasen keskellä olevan noin 1,1 x 0,9 km kooltaan olevan Saijansaaren eteläkärjessä. Saaren rannat ovat suurimmaksi osaksi kivikkoiset, mutta paikoin lahtien pohjukoissa on myös hiekkarantaa. Hiekka on kuitenkin säännöllisesti veden paikalle keräämää ja maasto suoperäistä, ei sopivaa asuinpaikaksi. Saaren eteläkärjessä, Kuusiniemessä on laajimmillaan noin 20 m:n leveyinen hiekkaranta. Etelärannalla on veden kokoama rantavalli, jonka takana on matala ja suoperäinen maasto. Asuinpaikkalöydöt (kaksi kvartsi-iskosta) ovat tulleet esille rantavedestä, läheltä niemen kärkeä.

Katajasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ison Kiimasen itäosassa, järven pohjoisrannalla olevassa Kalmoniemen ja Ruokoniemen välisessä Katajalahdessa olevassa noin 1,1 x 0,3 km kooltaan olevan saaren luoteisosassa. Asuinpaikkalöytö (kvartsikaavin) on tullut esille rantahietikolta saaren luoteisosasta.

Sumpsanjärvi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sumpsanjärven lounaisrannalla, Kotilan talosta noin 1,0 km kaakkoon, alueella olevan kaakkoisimman kesämökin kaakkoispuolella, sen rajapyykistä noin 10 m kaakkoon. Rannassa on 1-2 m:n korkuinen, jyrkkä törmä. Maasto on kuivaa mäntykangast, mutta muuttuu kaakkoon mentäessä seuoperäiseksi. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Rajapyykistä noin 10 m kaakkoon on rantavedessä havaittu ilmeisen nuotiokiveyksen jäännökset ja ja löydetty kvartsi-iskoksia. Toinen löytökohta on edelliä mainitusta kohteesta noin 300 m luoteeseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet tällä kohtaa esille rantahietikolta.

Palolahti W (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka ja mahdollinen pyyntikuoppakohde sijaitsee Syväjärven pohjoisrannalla, Palolahden ja Lahtelan välisellä mäntykankaalla. Alue on jonkin verran kumpuilevaa hiekkamaata. Rannassa on korkeudeltaan vaihteleva, mutta vähintään pari metriä korkea, jyrkkä törmä. Rantahiekkatörmästä ei ole ollut löydettävissä asuinpaikkalöytöjä, vaikka sen värin monin paikoin on havaittu viittaavan asuinpaikkaan. Asuinpaikkalöydöt ovat tullet esille koekuopasta, joka on tehty rannan itäosaan, tasaiseen ja melko alavaan paikkaan, suunnilleen kohtaan, jossa pohjoisessa olevan suon ja rannan välinen kuiva kangas oli kapeimmillaan. Lisäksi asuinpaikkalöytöjä on tullut edellä mainitusta paikasta noin 100 länteen ja noin 5 m:n päähän rannasta kaivetun koepiston kohdalta.
Mahdollinen pyyntikuoppa on rannasta noin 60 m:n ja suon reunasta noin 20 m:n päässä. Se on halkaisijaltaan noin 2 m ja syvyydeltään noin 0,5 m.

Honkajärvi E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Honkajärven itärannan puolivälin paikkeilla melko voimakkaasti viettävässä rinteessä. Toinen kuopista on rantatörmästä noin 8 m päässä. Se on halkaisijaltaan noin 2 m ja syvyydeltään noin 0,6 m. Toinen kuoppa on epämääräisempi ja sen keskellä kasvaa koivu. Se sijaitsee edellä kuvatusta noin 3 m itäkaakkoon ja on halkaisijaltaan noin 1,5 m ja syvyydeltään noin 0,4 m.

Honkajärven harju (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Räätäjärven ja Honkajärven välisellä kannaksella, suunnilleen Honkajärven itärannan puolen välin tienoilla, noin vajaat sata metriä Honkajärven rannasta. Paikalla on harjanne, joka nousee enimmillään yli 30 m Honkajärven pintaa korkeammaksi. Pyyntikuoppa sijaitsee harjanteen keskellä olevassa matalimmassa kohdassa. Idässä on loiva rinne, lännessä jyrkästi järven rantaan laskeva rinne. Pyyntikuoppa on loivaseinäinen, halkaisijaltaan noin 2 m ja syvyydeltään noin 0,3 m.

Olkiniemi NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuipaikka sijaitsee Pienen Tipasjärven Olkiniemen koillisrannalla. Olkiniemi on noin 1,4 x 0,5 km kooltaan oleva, matalan suon lännestä mantereeseen yhdistämä lluode-kaakko -suuntainen niemi. Sen keskiosat kohoavat runsaat 10 m järven pintaa korkeammalle. Niemen koillisranta on matalaa ja hiekkapohkaista. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille vajaan kahden sadan metrin pituiselta matkalta. Löytöalue alkaa noin 100 m niemen luoteispäästä.
Arkistotutkimus 2024: Aluerajausta ei pysty inventointiraportin tiedoilla tekemään.

Olkiniemi E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Mahdolliset pyyntikuopat sijaitsevat Pienen Tipasjärven Olkiniemen kaakkoiskärjessä. Olkiniemi on noin 1,4 x 0,5 km kooltaan oleva, matalan suon lännestä mantereeseen yhdistämä lluode-kaakko -suuntainen niemi. Sen keskiosat kohoavat runsaat 10 m järven pintaa korkeammalle. Niemen kaakkoiskärjessä, lähellä niemen keskivaiheilla olevan suoalueen reunaa on kaksi kuoppaa, joista suuremman halkaisija on noin 3 m ja syvyys noin 0,4 m. Vieressä oleva kuoppa on pienempi ja epäselvempi.

Materonkangas SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilimiilu sijaitsee Materonkankaan kaakkoisosassa, Materoon vievän tien varrella, noin 0,2 km etelään kohdasta,joka on vajaat 0,1 km länteen Rantapihan taloon vievän tien haarasta. Heti kohteen eteläpuolella kangasmaasto vaihtuu suoksi, jonka reunassa kulkee vanha polkutie.
Hiilimiilu on halkaisijaltaan noin 4 m ja syvyydeltään noin 1,2 m. Sitä ympäröi selvä reunavalli.

Lavajärvi S (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Selkoskylän pohjoispuolella, Hossan opastuskeskuksesta 15 km länsilounaaseen, Lavajärven eteläpuolella, Lavajärven saaresta 0,4 km lounaaseen, rannasta 50 m päässä, nousevan rinteen päällä, pari metriä korkeamman kumpareen eteläpuolella.
Lavajärvi on itä-länsi -suuntainen, noin kaksi ja puoli kilometriä pitkä ja pari sataa metriä leveä järvi usean samantapaisen järven ketjussa Hossan retkeilyalueen eteläreunassa. Järven keskellä on sen ainoa saari. Järven etelärannalla, saaresta noin 0,4 km lounaaseen on lounas-koillinen -suuntainen harjanne, jonka koillispään lähellä, hieman laen kaakkoispuolella, vajaat 0,1 km rannasta kohde sijaitsee. Alue kasvaa suurehkoa mäntyä, aluskasvillisuutena on paksuhkoa sammalta, puolukkaa ja suopursua, paikoitellen on myös joitakin katajia.
Lähellä harjanteen lakea, hieman etelään eli mantereen puolelle viettävässä kohdassa on neliömäinen kuoppa. Sivun pituus on 3,5-4,0 m ja kuopan syvyys 2-3 m. Reunat ovat viistot, pohjalla on noin 1,5 x 1,5 m:n laajuinen tasainen alue. Kuoppaa ympäröi matala valli. Kaakkoiskulmassa ja eteläreunalla kasvaa suurehkot männyt. Oppaana olleen Veijo Lesonen kertoi, etteä hänen isänsä mukaan seudulla on ennen asunut lappalaisia ja hänen mielestään kyseessä on lappalaisten asunto.
Inventointi 2014: Rakenne ei vaikuttanut asumuksen jäänteeltä, vaan pikemminkin hiilimiilulta. Vastaavanlaisia rakenteita oli havaittavissa Pyöreäsuo N (1000005526) raudanvalmistuspaikan hiilimiilussa. Rakenteen päällä kasvaa noin 80 vuotta vanhaa puustoa.

Ellinniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pesiönlahden pohjoisrannalla , noin 0,5 km viitostiestä, Kylmäniemen tien ja rannan välillä. Löydöt ovat tulleet esille vesirajasta korkean törmän juurelta.

Jokikunnas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Alajärvestä Kiannan Mikkoslahteen laskevan Alajoen pohjoispuolella, joen niskalta noin 300 m länteen olevalla viljelyspellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta.

Aittohieta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 1,7 km luoteeseen, aivan vesirajassa. Asuinpaikka-aluetta on noin 200 m matkalla. Alueella on vuonna 1985 tehty arkeologisia kaivauksia.

Vuonaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Vuonaniemen kärjessä. Löydöt ovat tulleet esille vesirajasta noin 300 m pitkältä alueelta. Vuoden 2013 inventoinnissa rannan pystysuorasta maanleikkauksesta löytyi kvartsi-iskoksia, joten asuinpaikka jatkuu myös metsän
puolelle.

Pieni Kianta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Oraviselästä Hulkonniemeen luoteesta pistävän Pienen Kiannan lahden perukassa. Asuinpaikka-alue on kallioista metsäistä rantaa.

Hulkonniemi Ylitalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee viljelyspellolla, noin 300 m Kiannan rannasta. Löydöt ovat tulleet esille kahdelta eri löytökorkeudelta.

Hulkonniemi Ahdinrinne (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee viljelyspellolla, noin 350 m Kiannan rannasta.

Salmensivu (Asuinpaikat)
Historiallinen; Esihistoriallinen asuinpaikka sijaitsee Suomussalmen länisrannalla. Löydöt ovat tulleet esille osaksi vesirajasta, osaksi törmän päällä olevalta pellolta. Asuinpaikka-alueen pituus on noin 200 m. Alueelta on myös 1600-luvulle ajoittuvia löytöjä.

Reetala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan länsipuolella, viljelyspellolla, rannasta noin 200 m päässä.

Suomula (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Siikalahden koillispuolella, Kirkkoniemen tien varressa olevalla viljelyspellolla.

Vähäsuo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Vähälahden itäpuolella, rannasta noin 250 m päässä olevan viljelyspellon ja hiekkakuopan alueella.

Uuttuniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Horsmanselän länsirannalla, Horsamanniemen eteläkupeessa olevassa pienessä Uuttuniemessä. Asuinpaikka-alue on metsäistä törmää.

Alila (777010014) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Linnansalmen itäpuolella, maantien ja sen pohjoispuolella virtaavan puron suun välillä. Löydöt ovat tulleet esille rannasta, noin 60 x 200 m olevalta alueelta.
Kainuun Museon arkeologi teki kohteelle tarkastuksen heinäkuussa 2017. Muinaisjäännösalueen lounaispäähän tehtiin koekuoppia, jotka olivat kaikki löydöttömiä. Koekuopissa ei myöskään havaittu peltokerrostumista poikkeavia värjäymiä. Rantavedessä havaittiin yksi kvartsi. Havaintojen perusteella kohteelle tehtiin uusi rajaus. Nykyisen rajauksen alueelle ei tarkastuksessa tehty koekuoppia.

Manninen (777010015) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Huutoniemen lännestä pistävän pienen lahden pohjoisrannalla olevalla peltoalueella.

Pekkala (777010016) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Huutoniemeen lännestä pistävän pienen lahden kaakkoispuolella, viljelyspellolla, rannasta noin 100 m päässä.

Siiransauna (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Huutoniemestä länteen pistävän pienen Hiukanniemen etelärannalla, viljelyspellolla. Huurre 1957: Hiukanniemen talo on samannimisen niemen päässä Kiantajärven itärannalla, vastapäätä Kiannannientä. Löytöpaikka on niemen eteläkupeella, talosta n. 300 m itään Hiukan taloon johtavan polun varrella. Paikalla on laidunhaka, jota nyt on ruvettu laajentamaan rantaan päin raivaamalla puita pois. Aivan rantaan asti ei raivausta vielä oltu ulotettu ja siellä oli vielä mäntymetsikköä. Maaperä on kivikkoista hiekkamaata. Kvartsia löytyi paikalta varsin ransaasti joukossa oli esineitäkin (3 kpl kvartsiesine, 1 kpl kvartsikaavin, 74 kpl kvartsi-iskosta). Aikoinaan on näillä paikoin ollut talo, josta paikannimi, "Siiransauna" on vielä muistona.

Ämmänniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmänniemen länsirannalla, viljelyspellon kohdalla. Ämmäniemen talo on Hiukan talosta n. l/2 km etelään päin. Löytöpaikka on talon luoteispuolella oleva järvelle viettävä melko kivikkoinen rinne. Täälläkin on caterpillarilla ajettu maanpinta nurin. Kohteesta on löydetty kvartsitaltta, kvartsiesine ja 9 kpl kvartsi-iskoksia.

Someronhiekka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Kiekkiselän itärannalla. Löydöt ovat tulleet esille rantahiekalta noin 300 x 20 m matkalta.

Kallionsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee itään pistävän Pärsämönlahden suun pohjoisrannalla pienellä saarella.

Maakunta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 600 m koilliseen, Kokkojärven itäpuolella metsärinteessä kaupan ja järven välillä.

Mäkelä (777010023) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 600 m koilliseen, huoltoaseman kohdalla tien eteläpuolella.

Syväniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 5 km itään, Kulmajärven pohjoisrannalla olevassa Syväniemessä, 100-150 m rannasta.
Paikalta löydetty hevosriipus (KM 10916:1) ja pronssiriipus (KM 10916:2) ovat tulleet Kansallismuseon kokoelmiin vuonna 1938. Esineet olivat löytyneet Juntusrannan Syväniemen taloa rakennettaessa. Paikalla oli havaittu tulisijan jäännöksiä ja edellä mainittujen esineiden lisäksi myös "vaskinen kattilan korva", joka oli kuitenkin särkynyt aivan pieniksi palasiksi. Esineet ovat löytyneet talon eteläpuolelta.

Kalmosärkkä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kalmosärkän koillisosa sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 0,9 km lounaaseen, Juntusjärven, Kokkojärven ja Kaarronlammen yhtymäkohdan länsirannalla. Kalmosärkkä on noin 1,2 km:n pituinen lounais-koillissuuntainen hiekkaharjanne, joka pohjoispäästään jakaantuu kahtia. Luoteeseen kääntyvää särkän osaa nimitetään Haarasärkäksi. Särkän ja Kaarron- eli Kaatoinjoen välillä on matala ruohikkoinen niemeke, joka kuitenkin tulva-aikaan peittyy veden alle samoin kuin itärannan alava niittymaa, luhta. Tällöin näyttää Kokkojärven ja Kaarronlammenlammen välillä olevan leveähkö salmi. Myös Kalmosärkän länsipuolella oleva Kokkosuo jää tulvaveden alle. Särkän harjalla kasvaa etupäässä mäntyä. Maaperä on kauttaaltaan hienoa hiekkaa.
Esihistoriallisen asutuksen merkkejä on koko särkän alueelta, etenkin kummassakin päässä, (Kalmosärkkä N ja S). Särkän alueella on suoritettu kaivauksia 1958-1959 ja 1992-1993. Pitkin särkkää on havaittavissa yhteensä 40-50 erilaista kuoppaa tai kuopannetta. Esihistoriallisiksi tulkittavissa olevia kuoppia ja painaumia lienee yli 20 kpl. Ne ovat 3-4 m halkaisijaltaan olevia ja noin 0,5 m syviä kuoppia. Lisäksi särkän alueella on talvisodan aikaisia kaivantoja.
Kalmosärkkä kuuluu Kainuun merkittävimpiin muinaisjäännöksiin. Nykyisin se on useista kohdin pahoin kulunut, etenkin pohjoiskärjestä (kulunut lähes poikki), eteläkärjestä sekä itäreunasta, joihin Kylmäjärven säännöstelty vedenpinta vaikuttaa voimakkaimmin. Talvella 1989 kuluneita reunoja on kivetty vesiensäännöstelyn kuluttavan vaikutuksen vähentämiseksi. Toimenpide on hidastanut kulumista, mutta ei ole pystynyt sitä pysäyttämään.
Museovirasto on pystyttänyt vuonna 1991 Kalmosärkälle kolme opastaulua. Alue on ollut vuodesta 1985 Museoviraston ja vuoden 2014 alusta Metsähallituksen hallinnassa. Kohde kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin muinaisjäännöksiin (Maiseman muisti 2001).

Nuolisärkkä (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 2,8 km lounaaseen, Kaarronlammen länsirannalla. Asuinpaikka-alue sijoittuu kapealle, kuluneelle hiekkasärkälle, joka on nykyisin normaalin veden aikana saarena. Esihistoriallisen asutuksen merkkejä on todettu koko 400 m pitkän särkän alueelta. Särkkäalue on veisiensäännöstelyn pahasti kuluttama.

Kellolaisten Tuli (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kellolaisten Tuli sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 850 m länteen, Kokkojärven eteläpään länsiosassa. Alue on nykyisin normaalin veden alla, matalan veden aikana saarekkeena. Aikaisemmin se on ollut suon keskellä rannassa matalana hiekkakumpareena.

Halkoniemi (Asuinpaikat)
Pronssikautinen; Asuinpaikan sanotaan sijaitsevan Pirttijärven ja Kovajärven välillä olevassa Salmenniemessä, Kovajärveen pistävän Halkoniemen tyvessä, Salmenniemen talosta noin 200 m itään, metsämaalla.
Asuinpaikalta on vuonna 1936 löydetty pronssikirveen valinmuotin puolikkaat (molemmat kappaleet; KM 12869) noin 25 cm syvyydestä, kun turvetta oltiin nostamassa tervahaudan kattoa varten. Löytökohta on tervahaudan eteläpuolella. Vuonna 1951 C.F. Meinander suoritti paikalla tutkimuksia ja kaivauslöytöinä tuli esille kvartsiesineitä ja -iskoksia sekä palanutta luuta.
Lisäksi Salmenniemen talon itäpuolelta, nykyisen maantien kohdilta, on löytynyt veitsi, jonka kahva on koristeltu kirvettä kantavan ihmisen kuvalla. Esine on luetteloitu Kansallismuseon historiallisiin kokoelmiin numerolla 51002.

Tormuan itäranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tormuanjärven itärannalla, maantien ja järven välillä sijaitsee Tormuan talo, jonka viljelyspellolta, noin 200 m päässä rannasta asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille.

Alajoen niska (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tormuanjärven länsiosasta lähtevän Alajoen niskan etälärannalla. Joen niskasta itään päin kulkee järven rannassa pitkä ja kapea hiekkasärkkä, jonka eteläpuolella on mäntymetsikköä kasvava suo. Särkä päällä kasvaa kuusta ja mäntyä. Särkkä on parisen metriä korkea, sen ja järven välillä on muutamin paikoin matalaa hietikkoa, joka on syntynyt veden kuluttaessa särkän kuvetta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tältä hietikolta. Itse särkkässä näkyy heikko kulttuurikerros ja yhdessä kohdassa on ollut hiilt¨ä noin 30 cm syvyydessä.

Saarijoen niska (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Saarijärveen liittyvän pienen Alanteenjärven eteläpäästä lähtevän Saarijoen niskan itärannalla. Asuinpaikka-alue on alavaa, hyvin loivana nousevaa metsäistä rantaa. Löydöt ovat tulleet esille koekuopista.
Inventointi 2014: Asuinpaikka sijaitsee nykyään melko epätyypillisellä paikalla, sillä maaperä paikalla on melko vetistä ja suopursujen peittämää. Alueen itärajan reuna oli osin metsätöissä äestetty ja maanpinta oli rikkoutunut. Maanpinnalla ei ollut mitään merkkejä kivikautisesta asuinpaikasta. Muinaisjäännösalueella on myös siltajäännös (Saarijoki 1, MH-tunnus 176678), hylsypuu (Saarijoki 2, MH-tunnus 176690) ja kuoppajäännös (Saarijoki 3, MH-tunnus 176692), ajoitukseltaan moderneja eikä muinaisjäännösrekisterissä.

Lomakylä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoesta Vuokkijokea ylöspäin lähdettäessä olevan Hietajärven länsirannalla, pienen hiekkasärkän kohdalla. Särkkä on kolmisen metriä korkea ja sen laella kasvaa männikköä.Paikoitellen on vesi kuluttanut särkän järvenpuoleista reunaa ja yhdellä tällaisella kohdalla on havaittu palaneita kiviä, jotka ovat peräisin ehkä tulisijasta. Rannalta on tullut esille kvartsi-iskoksia.
Vuoden 2013 inventoinnissa paikalta on löydetty lisäksi neljä pyyntikuopan näköistä kuoppaa (ks. alakohteet).

Hietakangas (777010041) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hietajärven pohjoisrannalla olevassa pienessä niemessä. Asuinpaikka-alue on korkeaa hiekkaista mäntykangasta, jota sodan aikana on käytetty leiri- ja harjoitusalueena. Kankaan eteläinen rinne laskeutuu järveen päin kahtena terassina ja niistä ylemmältä on koekuopista löytynyt palanutta luuta ja kvartsi-iskoksia.

Sikoniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Alanteenjärvessä olevan entisen Alanteenniemen (nyt saarena) länsipäässä olevassa Sikoniemessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon alueelta.

Heikkilä (777010043) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Alanteenjärven etelärannalla, Heikkilän talosta koilliseen, järveen päin viettävällä rinteellä, viljelyspellon alueella.

Sotasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ala-Vuokin kirkosta noin 6 km kaakkoon, Vuokkijärven Jysmänselässä olevan Sotasaaren itäpäässä. Kohde lienee nykyisin vesiensäännöstelyn kokonaan tuhoama.
Sotasaari on ollut kaksiosainen saari, jonka etelä- ja pohjoisosaa yhdisti toisiinsa kapea ja matala kannas. Pohjoiosa oli suurimmaksi osaksi korkeaa mesää kasvavaa kangasta, sen jyrkät rannat olivat veden kuluttamat. Itäosassaan se kuitenkin laskeutuu matalaksi niemekkeeksi, josta metsä on raivattu pois.Täältä niemekkeeltä, 1-2 m veden pintaa korkeammalta on löytynyt koekuopista pieni siru asbestisekaista keramiikkaa,kvartsi-iskoksia,sekä palaneen luun siruja.

Teeriniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ala-Vuokin kirkosta noin 8 km kaakkoon, Vuokkijärven Jysmänselän Vängänniemen etelälaidassa olevassa Teeriniemessä. Kohde saattaa olla nykyisin vesiensäännöstelyn kokonaan tuhoama.

Pieni Hietalahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Hietaselän länsirannalla. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille kolmesta eri kohtaa: Hietalahden talosta noin 80 m kaakkoon, talosta noin 100 m koilliseen ja noin 150 m pohjoisluoteeseen.

Salmenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 400 m lounaaseen, Juntusjärven ja Kokkojärven välisen Salmenniemen kärjessä (nykyisin normaaliveden aikana saarena). Sen eteläpää on puutonta ja melko tasaista heinikkoniemeä ja maaperä on etupäässä savea. Kasvillisuus on heinää ja saraa sekä siellä täällä pensaita. Vedenpinnan säännöstely on kuluttanut niemen eteläosaa kymmeniä metrejä sekä pituus että leveyssuunnassa. Itäpuolelta maata on huuhtoutunut vain kapea kaistale. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemen itärannalta, Kylmäjärven puolelta, läheltä niemen päätä. Alueella on suoritettu vuosina 1991 ja 1993 kaivauksia. Kaivauksissa on tullut esille kaksi liesikiveystä. Toisen lieden hiilistä otettu C14-analyysi antoi tulokseksi 2130+-100 (Hel-3232)

Maikonsärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 1,2 km etelään, Juntusrannan etelärannalla olevan koillis-lounaissuuntaan kulkevan Maikonsärkän pohjoiskärjessä ja itäreunalla. Särkkän pohjoispää on matalaa ja hyvin kulunutta hiekkasärkkää. Siellä on myös vanhoja malminsulatuspaikkoja. Kohde lienee suurelta osin tuhoutunut.

Mäkelän ranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 300 m itään, Juntusjärven pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu kivikkoisen rannan vesirajasta.

Kokkopää (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 1,9 km pohjoisluoteeseen, Kokkojärven itärannalla, noin 200 m:n päässä rannasta. Asuinpaikka-alue on talon lounaispuolella, järveen päin viettävällä rinteellä, pihamaalla. Maaperä alueella on hyvin kivikkoista soramaata.

Päätalo (777010052) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 300 m länteen, Salmenniemen länsikainalossa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hyvin kuluneen rannan vesirajasta.

Tormuan särkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tormuanjärven pohjoisrannalla, Hossanjoen suulta noin 400 m kaakkoon olevalla kapealla mäntyä kasvavalla ja rannan suuntaisella, kuluneella hiekkasärkällä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille särkän länsipäästä, rannasta. Paikalle on rakennettu kesämökki vuonna 1970 tehtyjen kaivausten jälkeen. Mökkirakennus pihapiireineen on tuhonnut asuinpaikan keskeisen osan.
Vuoden 2007 inventoinnissa löytöjä kerättiin rantahiekalta sekä särkän kärkeen rakennetun kesämökin pihapiiristä. Rannalla näkyi useita palaneiden kivien keskittymiä.

Rytys (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Saarijärven pohjoispään länsirannalla, Selkoskylään johtavan maantien varressa, Rytyksen taloon johtavan polun varressa ja maantien vieressä olevan sorakuopan vaiheilla.Alue on loivasti järveen päin viettävää rinnettä.

Ranta-aho (777010055) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pienen Peranka-järven etelärannalla, loivasti järvelle päin viettävällä peltorinteellä, rannasta noin 100 m:n päässä.

Mikonsärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 2,2 km lounaaseen. Mikonsärkkä on pieni Kalmosärkän ja Nuolisärkän välillä Kaarronlammessa sijaitseva saari, joka on vesiensäännöstelyn johdosta lähes kokonaan tuhoutunut. Aluella on esihistoriallinen ja varhaismetallikautinen asuinpaikka ja sieltä on tullut esille myös rautakautisen haudan esineistöä.

Iijärvi Hietalahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuusamon rajalla olevan Iijärven etelärannalla, Hietalahden länsisuulla, Hossan opastuskeskuksesta 3,4 kilometriä pohjoiskoilliseen. Asuinpaikkalöydöt on poimittu kuluneelta hiekkasärkältä, aivan rantahietikolta. Paikalle on rakennettu kesämökki ja rantasauna. Mökin kohdalla ranta on matalaa ja suoperäistä, etelään kohti lahden pohjukkaa mentäessä rantaan tulee korkea särkkä, joka mökin kohdalla on kauempana rannasta.

Mustikkaniemi (777010059) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärven ja Kovajärven välisen Kovasalmen lounaispuolella olevan Mustikkaniemen etelärannalla. Nykyisin paikalla on pysäköintialue ja kohde saattaa olla lähes kokonaan tuhoutunut.

Iikoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hypäsjärvestä Huosiusjärveen laskevan Iikosken niskan etelärannalla, vanhan maantien ja Hypäsjärven välillä, Hossan opastuskeskuksesta vajaat 1,5 kilometriä luoteeseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alueelle kaivetun noin 20 m pitkän kuopan seinämistä.
2017: Muinaisjäännösrekisterissä mainittu kaivanto oli kasvanut miltei umpeen, mistä syystä paikalta ei tehty uusia havaintoja muinaisjäännöksestä. Muinaisjäännösalueeseen sisältyy koskemattoman metsämaaston lisäksi parkkialue, tie sekä edellä mainittu kaivanto. En pidä kovinkaan todennäköisenä, että muinaisjäännöstä on säilynyt näillä muokatuilla kohdilla. Muinaisjäännösalueen tarkempi rajaaminen vaatisi jatkotutkimuksia.

Torkonluikea (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Syvä-Hoiluasta Huosiusjärven luoteiskulmaan laskevan Torkonluikean koillisrannalla, Hossan opastuskeskuksesta 3,0 km länsiluoteeseen. Joen pohjoisranta on korkea ja jyrkkä törmä on vierinyt. Törmän päällä kulkee polku ja noin 0,2 km päässä järven rannasta, polun kohdalta on tullut esille noin 10 m pitkältä alueelta asuinpaikkalöytöjä.

Hoikkasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossanjärven Hossanlahden suulla olevalla pienellä ja kapealla saarella, Hossan opastuskeskuksesta 2,9 kilometriä eteläkaakkoon. Saaren keskellä on kolme kuoppaa, joista suurimman halkaisija on noin 4 m. Maaperä on kivikkoista, joskaan suuria kiviä ei ole. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille saaren länsipään pohjoisrannalta, saaren keskiosan etelärannalta ja saaren itäpäästä. Saareen on rakennettu mökki ja siihen liittyvä ulkorakennus saaren korkeimmalle kohdalle, Z:n muotoisen saaren ylempään mutkaan.

Seipiniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossanjärven Hossanlahden suun länsirannalla, Hossan opastuskeskuksesta vajaat 2,9 kilometriä eteläkaakkoon, kaksi metriä korkean, sortuneen rantatörmän kohdalla, noin 50 m pitkällä matkalla. Asuinpaikka-alueella on ollut havaittavissa noin 10 cm:n vahvuinen kulttuurikerros. Niemen kärjen eteläreunassa on havaittu kvartsia ja palanutta kiviä. Alue kivetöntä mäntykangasta.

Hossanlahti E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossanjärven Hossanlahden itärannalla olevassa niemessä, rajavartiostosta noin 0,5 km länteen ja Hossan opastuskeskuksesta 2,6 km eteläkaakkoon. Niemeke on mäntykangasta ja maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille kuluneen törmän kohdalta rantahietikolta.
Niemen kärjen luoteispäähän on rakennettu kesämökki, törmän päällä kaakossa on pahoin rapistunut kömmänä.

Tammela (777010066) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Korvuanjärveen etelästä laskevan Korvuanjoen suun länsirannalla, Tammelan tilan asuinrakennuksen ja rannan välisellä alueella olevalla viljelyspellolla.

Pyhäjoen suu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Korvuanjärven eteläosaan laskevan Pyhäjoen suun molemmilla puolilla järven rannassa.Ranta on melko kivikkoinen ja nousee vain vähän.

Musta-aho (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Korvuanjärven etelärannalla, Kallion talosta noin 200 m etelään, maantien ja järven välillä olevan viljelyspellon alueella. Maaperä alueella on ollut alunperin melko kivikkoista, mutta kiviä on raivattu pois viljelyspellolta.

Anninniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Piispajärven lounaisosassa, Susiniemen länsikupeessa olevassa pienessä Anninniemessä, viljelyspellolla.

Itäranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 3 km itään, Juntusjärven itärannalla, noin 200 m Itärannan talosta pohjoiseen, maantien ja järven välisellä alueella. Maaperä alueella on melko kivikkoista ja kulunutta.

Kokkoniemi (777010071) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 6 km lounaaseen, Akkolammen eteläpuolella, vesistön itärannalla olevan Kokkoniemen lounaisrannalla, niemen eteläpuolella olevan pienen Juohdelahden rannassa olevan hietikon kohdalla.
Kohde tarkastettiin syyskuussa 2017, koska maanomistajalla on suunnitelmissa rakentaa muinaisjäännöksen läheisyyteen. Tarkastus ajankohtana järven vesi oli poikkeuksellisen korkealla eikä vesirajaa ja rantahietikkoa päästy havainnoimaan. Ranta on kärsinyt voimakkaasta eroosiosta veden korkeuden vaihtelun seurauksena. Koekuopituksessa ei havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä rantaterassilla. Tämän perusteella muinaisjäännös alue rajattiin uudelleen koskemaan vain rantaviivaa ja vedenalaista aluetta.

Hietaniemi (777010072) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puraksen reitin Hietajärven länsirannalla olevassa Hietaniemessä, tilan viljelysaukion pohjoisosassa. Maaperä alueella on melko kivikkoista hiekkaa.

Kivisaari (777010073) (Hautapaikat)
Rautakautinen; Rautakautinen, 1100-luvulle ajoittuva polttohautapaikka sijaitsee Ison-Perangan itäpäässä olevalla Kivisaarella, Peranganjoen niskalta noin 0,6 km lounaaseen. Kivisaari on suunnilleen luoteis-kaakkosuuntainen, noin 200 m pitkä ja leveimmillään noin 60 m leveä. . Saari on jokseenkin korkea, kaakossa, missä hauta on sijainnut, se nousee yli 7 järven pinnasta. Luoteispää saarta on matalampi. Lounaaseen rinne on jyrkkä, koilliseen taas loivempi. Maaperä saaren alueella on kivikkoista soraa. Nimensä saari on saanut kaakkoispäässä noin 8 m vesirajasta olevasta isosta siirtolohkareesta. Tämä lähes kolme metrin korkuinen kivi näkyy idästä päin jo kauas vaaleana "pyramiidina"ja on hyvä maamerkki järvellä liikkujille. Luoteispäässä on samantapainen mutta paljon pienempi lohkare.
Hauta on sijainnut noin 30 m saaren kaakkoispäästä ja noin 15 m lounaisrannasta, rinteen yläosassa, noin 7 m järven pinnasta, noin 1 x 0,6 m suuruisen kiven itä- ja kaakkoispuolella.
Hauta on tutkittu, mutta on silti aihetta pitää alue rauhoitettuna muistomerkkinä.

Niskanromeikko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison-Perangan itäpään pohjoisrannalla, Peranganjoen niskalta noin 400 m lounaaseen.

Vastuunniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tormuanjärven pohjoisrannalla, Hossanjoen suun itäpuolella.

Havukkasärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tormuanjärveen idästä laskevan Muojärven länsipään pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on kulunutta särkän päätä.

Keihäsniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Tormuanjärveen idästä laskevan Muojärven etelärannalla, pienen niemekkeen kohdalla.

Pienenjärvenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jumalisjärven Pienenjärven pohjoisrannalla olevalla metsäisellä niemellä. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Jumalisjärvi Ulkuniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jumalisjärven pohjoisrannalla Ulkuniemen kupeella. Löydöt on poimittu rantahietikolta.

Multiranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jumalisjärven luoteisosasta lähtevän Jumalisjoen niskan koillispuolella. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Niettussaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Niettussaaressa. Löydöt on poimittu rantahietikolta. Saaressa on myös Ilmari Kiannon hauta.

Oraviniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Oraviselän ja Mikkoslahden välillä olevan Oraviniemen länsikärjessä. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Oravisaari (777010083) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviröykkiöt (3 kpl) sijaitsevat Kiantajärven Oraviselän ja Mikkoslahden välillä olevan Oravisaaren itäpäässä rantatörmän päällä. Röykkiö A, joka on sammaloitunut, pyöreä ja halkaisijaltaan noin 3 m, sijaitsee aivan saaren itäpäässä. Röykkiö B, joka on edellistä epämääräisempi muodoltaan, sijaitsee siitä noin 40 m lounaaseen. Röykkiö C, joka sijaitsee edellä kuvatusta noin 50 m länsilounaaseen on vuonna 1984 suoritetuissa tutkimuksissa todetty rakennuksen kiukaaksi. Löytöinä siitä tuli esille savipiipun paloja, tuluspiitä jne.

Pesiönrannan kk (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pesiöjärven pohjoisrannalla, sen ja pienen Mahalahden välillä olevan Eevansalmen länsirannalla, urheilukentän reunassa.

Tulikuppi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan itärannasta pistävän Rönnynniemen kärjessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannasta, vesijättöalueelta.

Vasikkasaari (777010087) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vasikkasaari sijaitsee Kiantajärvessä Rönnynniemen edustalla. Nykyisin saari on normaaliveden aikaan kahtena pikkusaarena. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille molemmista osista.

Virtasalmi (777010088) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Virtasalmen itärannalla. Löydöt ovat tulleet esille lähinnä tien eteläpuolelta, mutta alue jatkunee tai lienee jatkunut myös pohjoispuolelle. Kohde lienee tuhoutunut lähes kokonaan tien pengerrystöissä.

Sarviniemi (777010090) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Saloniemen länsirannalla, Kiekinselkään pistävässä niemessä. Asuinpaikka-alue on nykyisin suurelta osalta normaaliveden aikaan veden peitossa.

Raivionaho (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Saukkojärvestä länteen pistävän Petäjälahden suun pohjoisrannalla, Ruhtinansalmen sillasta noin 2 km lounaaseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille viljelyspellon alueelta. Maaperä alueella on hiekkaista peltomultaa.

Mustajoen suu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärveen luoteesta laskevan Mustanjoen suun lounaispuolella rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Mustaniemi (777010093) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Linnansalmesta noin 500 m pohjoiseen, vesistön itärannalla, Mustaniemen päässä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Mykräniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossanjärven ja Kenttijärven välisen Mykränsalmen pohjoisrannalla olevassa Mykräniemessä, Hossan opastuskeskuksesta 1,7 kilometriä länteen. Kyseessä on melko tasainen niemi, joka kasvaa harvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja sammalta. Niemen kärjessä on Vilho Taavetti Saarelaisen muistokivi. Rannassa on parin metrin korkuinen melko jyrkkä törmä. Idässä törmä on kasvanut umpeen, lännessä se on avoin. Maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille sortuvan rantatörmän kohdalta rannasta.

Romppanen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kenttijärven länsipäähän pistävässä Säijynniemessä, Hossan opastuskeskuksesta 2,5 km länteen, Kenttäjärven (= Kenttijärven) pohjoisrannalla, Huosivirran sillasta noin 250 m etelälounaaseen. Niemen tyveen tulee Jatkonsalmen tieltä pieni hiekkatie. Niemi on vajaan 0,1 kilometrin pituinen, mutta vain toistakymmentä metriä leveä. Niemessä on kesämökki siihen kuuluvine ulkorakennuksineen. Maa on kulunutta, mutta paljolti havunneulasten peitossa. Maaperä on kivetöntä hiekkaa, niemessä hiekan joukossa on kiviäkin. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannalta.

Kenttijärvi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kenttijärven länsipään etelärannalla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rannalta. Asuinpaikka on rajattu rantaveteen ja loivapiirteiselle, kohti pohjoista laskevalle rannalle, 215 metrin korkeustason alapuolelle. Maaperä alueella on hiekka ja maanpinnalla on näkyvissä muutamia kiviä. Paikalla kasvaa harvaa männikköä ja matalaa varpukasvia. Huurre on poiminut paikalta vuonna 1975 kvartsi-iskoksia (10 kpl). Vuoden 2017 inventoinnissa paikalle ei tehty inventoinnin aikana koekuoppia, eikä alueella ollut rikkonaista maanpintaa. Uusia havaintoja muinaisjäännöksestä ei saatu.

Jatkonjärvi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 3 km länsilounaaseen, Jatkonjärven koillisosaan etelästä laskevan kaivetun metsäojan varressaJatkonjärven, Jatkonsalmen kämppäkartanosta 0,5 kilometriä etelään. Järven rantaan on matkaa aiempien löytötietojen mukaan 50-100 metriä. Oja on täällä kolmisen metriä syvä, veden syömät seinämät ovat jyrkät ja sortuneet. Paikoin esillä on hiekka, paikoin seinämät ovat turpeen peitossa. Maasto on muhkuraista ja paikka kasvaa nuorta mäntyä, koivua ja katajaa, aluskasvillisuutena on sammalta ja ruohoa. Noin 25 metriä paikasta pohjoiseen ojassa on pieni putous. Maaperä on miltei kivetöntä hiekkaa.

Jatkonjärvi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 3,2 km länsilounaaseen, Jatkosalmen kämppäkartanosta 0,7 km etelään, järven rannasta 0,1 kilometrin päässä. Paikka on suoperäistä sekametsää. Huurteen mainitsema kaivettu metsäoja on matala ja sen reunat umpeen kasvaneet. Asuinpaikka-löydöt on poimittu ojan varresta, kaivuumaista.
Vuoden 2005 inventoinnissa kohdetta ei pystytty paikantamaan.

Lipposenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lounajan järven pohjoisrannalla olevassa Lipposenniemessä, Hossan opastuskeskuksesta 7 km länsilounaaseen. Kohteen luoteispäässä on Metsähallituksen laavu. Luoteessa on matalaa hiekkarantaa, vesirajassa hiekka on veden liikuttelemaa, takana on matalaa, muhkuraista maata. Kaakkoa kohti mentäessä maa nousee ja rannassa on törmä, joka on paikoin avoin. Törmä on enimmillään arviolta nelisen metriä korkea, puolen kilometrin päässä laavusta olevaa niemen kärkeä kohti se jälleen madaltuu ja hiekkaranta muuttuu niemen länsiosassa olevan muhkuran kohdalla kivikoksi. Myös rannan takana mäntykangas muuttuu kuusikoksi, vaikka rannassa onkin parinkymmenen metrin levyinen vyöhyke mäntymetsää. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rantahietikolta.

Multisärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven pohjoisosassa, lähes 0,5 km pitkän, kapean hiekkasärkän alueella, joka nykyisin on normaalin veden aikaan saarena. Vesiensäännöstely on tuhonnut saarta ja alueella on näkyvissä huuhtoutuneita liesiä.

Luhtalamminaho (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven pohjoisosassa, nykyisin normaalin veden aikaan pienenä saarena olevan Luhtalamminahon länsiosassa. Asuinpaikka-alueella on havaittu veden esiin huuhtomia tulisijoja.

TB:n ranta (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; TB:n rannan asuinpaikka sijaitsee Kiannan etelärannalla, Ämmän voimalaitoksesta noin 1 km itään. Asuinpaikka-aluetta noin 800 m pituudelta ja noin 20 m leveydeltä. Kohde on osittain vesiensäännöstelyn tuhoama.
TB:n rannasta on tullut esille pronssikirveen valinmuotin puolikkaita (mm. kahden Ananjinon tyypin kirveen valinmuotin toiset puolikkaat, KM 20417:1 ja 2), kivi- ja rautaesineitä (mm. tasateräinen rautanuolenkärki KM 20788:70), ristikkokoristeinen pronssiriipus (KM 31396:176,vert. Kalmosärkän riipus), asbestikeramiikkaa ym. Vuonna 1985 TB:n rannasta on tutkittu löydötön punamultahauta.

Kurimonsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kurimonsaari sijaitsee Kiantajärven Pesiönlahden suulla. Asuinpaikkalöytöjä on otettu talteen saaren länsi- ja etelärannoilta sekä eri kohdista kaakkois- ja pohjoisrantaa. Todennäköisesti saaren rantavyöhyke on kauttaaltaan asuinpaikkaa, joka vähitellen tuhoutuu säännöstelyn vaikutuksesta löytöjä paljastaen.

Lemetinniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Lemetinniemi on Kiantajärven Pesiönlahdella normaalin veden aikaan pienenä saareana oleva alue. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Kuivassalmi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Haukiperän ja Kuivajärven yhdistävän Kuivassalmen itäpään pohjoispuolella Kuivasjärven rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannnasta.

Kotakangas (777010107) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuivasjärven koillisosassa, Kotakankaan pohjoispuolella. Alue on nykyisin normaalin veden aikaan saarena. Löydöt ovat tulleet esille rannasta.

Vanha Kirkkosaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha Kirkkosaari sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 1,8 km itään, Kiantajärven etelärannalla, Ämmänsaaren edustalla. Se on valtaosaltaan mäntyä kasvavaa kangasta. Saaren pohjoisranta on vesiensäännöstelyn aiheuttaman kulumisen johdosta pengerretty, samoin kuin kaakkoiskulma. Etelä-, länsi- ja luoteisrannat ovat matalia, hienoja hiekkarantoja. Vuonna 1960 alkanut vesiensäännöstely on kuluttanut saarta. Nyt se on kooltaan noin 210 x 220 m, mutta sen koko lienee ollut aiemmin noin 238-248 x 340 m. Eniten on alavaa, kasvillisuuden peittämää maata joutunut veden alle länsi- ja luoteisosista saarta.
Asuinpaikalta on vuoden 1985 koekaivauksissa esille tulleesta liedestä radiohiiliajoitus (Hel-2313) 8950 +/- 120 BP.
Vanhan Kirkkosaaren itä-etelärannalla on 1600-luvun hautausmaa. Saareen kerrotaan haudatun myös 1800-luvun lopun nälkävuosien uhreja. Saaren lounaiskulmalla on lisäksi hiilimiilun pohja.

Raivionranta (Karhulanranta) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Haukiperän suun pohjoisrannalla, Haukiperän sillasta noin 1 km pohjoisluoteeseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikosta, kahdesta eri löytöpisteestä noin 180 m päässä toisistaan.

Joutenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Niskanselän itäosassa. Joutenniemi on nykyisin normaaliveden aikaan saarena. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alueen länsikärjestä ja etelärannalta noin 800 m:n matkalta.

Kukkosaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kukkosaari sijaitsee Kiantajärvessä, Ämmänsaaren keskusta noin 2,2 km pohjoiseen ja Hulkonniemestä itään.
Ennen vesiensäännöstelyn alkamista vuonna 1960 Kukkosaari oli yhtenäinen, pohjoinen-etelä -suuntainen kaareva harju (kooltaan noin 250-300 x 20-30 m), mutta nyt saari on syöpynyt kahdeksi osaksi keskiosan ollessa poikkeuksellisen matalan veden aikaa lukuun ottamatta pysyväisesti veden peitossa. Pohjoisosa on noin 65 m pitkä ja pohjoisosastaan noin 15 m ja eteläosastaan noin 10 m leveä. Korkeimmillaan se on noin 3 m Kiannan (n. 199 m mpy) yläpuolella. Saaren keskiosassa on keinotekoisesti tasoitettu alue, jota ympäröi kivistä ladottu reunus (= Ilmari Kiannon sisaren Aino Calamniuksen sotavuosien aikainen perunapelto). Kukkosaaren pohjoisimman osan eteläosassa on noin 70 cm syvä kraaterimainen kuoppa.
Kukkosaaren eteläosa on pohjoisosaa pienempi, kooltaan noin 60 x 6-10 m. Alkuperäinen maanpinta on tuhoutunut vesiensäännöstelyn johdosta tai jäänyt tulvahiekan peittämäksi. Saaren keskiosassa on tiivis järvikortevyöhyke sekä muutama pensasmainen koivu.
Kukkosaaresta on vuonna 1980 tullut esille kourutaltan tapaan valmistettu kuparitaltta (KM 20850), joka ajoitetaan väljästi keraamiselle kivikaudelle 4000-2000 eaa..

Ropakaarre (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ropakaarteen lahden pohjukassa, Turjanlinnasta noin 300 m kaakkoon.

Putikka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka-alue sijaitsee Kiantajärven Jaappaanlahdessa, Pienen Kiannan lahden ja Jaappaanjoen suun välillä. Asuinpaikka-aluetta on noin 600 m pitkä hiekkasärkkäalue, josta pohjoisosa on normaaliveden aikana veden alla.

Joenniemi (777010117) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Jaappaanlahdessa, Jaappaanjoen suusta noin 450 m itäkolliseen. Asuinpaikka-alue on vesistönsäännöstelyn johdosta pahoin kulunut ja normaaliveden aikaan pääosin veden peitossa, korkeimman osan ollessa pienenä, noin 80 x 80 m kooltaan olevana saarena.
Asuinpaikalta on tullut esille Pöljän tyypin asbestikeramiikkaa, asbesti- ja talkkisekoitteista Sär 2 -keramiikkaa, kivikirveitä ja -talttoja, kvartsiittinen koverokantainen nuolenkärki,pronssikirveen vuolukivinen valinmuotin kappale, rautainen nuolenkärki, rautaveitsen katkelma jne.
Kaivauksissa on tutkittu neljä tulisijaa, joista yksi on tullut esille 45 cm syvältä. Kulttuurikerros on paikoitellen ollut jopa 30 cm paksu. Asuinpaikka-aluetta on tutkittu kaikkiaan noin 2400 m²:n laajuisella alueella.

Komeronniemi 1 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsihaaran länsirannalla, Kiannanniemen kyläryhmän eteläpuolella olevan Komeronniemen lounaiskulmassa, Hietaniemen etelärannalla

Tuhnionsärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven Pärsämönselkään pohjoisesta laskevan Pärsämönjoen suulla. Asuinpaikkalöytöjä tullut esille Tuhnionsärkän kuluneesta eteläpäästä, joka nykyisin on matalan veden aikaan saarena.

Jatkonsalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jatkonjärven ja Kenttäjärven (Kenttijärven) välillä olevan Jatkonsalmen länsipuolella olevan niemen kärjessä ja etelärannalla, Hossan opastuskeskuksesta 2,8 km länteen. Niemen etelärannalla on kaksi Villin Pohjolan vuokrakämppää, pääpirtti ja pienempi teräväpää sen itäpuolella. Pääpirtistä noin 50 metrin päässä lounaaseen on sauna. Pääpirtin pohjoispuolella on suuri ulkorakennus ja niemen kärjessä grillikatos. Maasto on etelää kohti harvaa mäntykangasta. Niemen keskiosa on osaksi kestopäällystetty, muuten pintakasvillisuus on suureksi osaksi kulunut pois, mutta maa on neulasten peitossa. Niemen itäranta on matalaa ja suoperäistä.

Huutohieta (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 1 km pohjoisluoteeseen, Kiantajärven etelärannan pienessä lahdelmassa. Asuinpaikka-aluetta on noin 300 m pitkällä ja noin 30-40 m leveällä rantakaistaleella. Maaperä on hiekkaa. Noin 30-40 m päässä rannasta alue muuttuu kosteahkoksi.

Hemmanranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 900 m pohjoiseen, Kiannan etelärannalla. Asuinpaikka-aluetta on tuhoutunut alueelle rakennetun vaja- ja laiturirakentamisen sekä maantasoitustöiden yhteydessä. Maaperä alueella on hyvin kivistä. Asuinpaikka-aluetta on säilynyt noin 60 m pituisella, kapealla rantakaistaleella.

Meriläisniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuonanniemen itärannalla, Oraviselän Vuonasalmen rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Jalonniska (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 600 m pohjoiseen, Emäjoen Jalonkosken niskan eteläpuolella Seipiniemessä. Asuinpaikkalöydöt tulleet esille rantahietikolta.
Jalonniskan asuinpaikka-alueen päälle on ajettu ja kasattu maata uimaranta- ja puistonrakentamistöiden yhteydessä.

Seipikaarre (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 500 m koilliseen, Kiannan rannassa Jalonkosken ja Ämmänhaaran välillä. Asuinpaikka todennäköisesti tuhoutunut vesiensäännöstelyn ja patoamistöiden johdosta.

Kerkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven keskivaiheilta itään pistävän Myllylahden etelärannalla, Kerkiänniemen kärjessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Ryönä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven keskivaiheilta itään pistävän Myllylahden pohjukasta kaakkoon pistävän Ryönän lahden suun etelärannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Kuivassalmi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Haukiperän pohjukassa, sen ja Kuivasjärven välisen Kuivassalmen suun etelärannalla, niemen kärjessä. Rannalla on myös sota-ajan kaivantoja. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Muikkula S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Suomussalmen kirkonkylästä länteen, Muikkulan talosta noin 200 m kaakkoon ja urheilukentästä noin 150 m lounaaseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rannasta.

Muikkula N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Suomussalmen kirkonkylästä länteen, Muikkulan talon kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rannasta.

Peuronhieta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemen etelärannalla, Teräväniemestä noin 250 m luoteeseen, Hirsson ja Tapion kesämökkien kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Peuronkorpi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemen etelärannalla, Terävänimestä noin 900 m luoteeseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannasta.

Luvalaisniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemen lounaisosassa, Luvalaisniemessä, Ropakaarteesta noin 300 m etelökaakkoon. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannalta.

Turjanlinna (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemen lounaisosassa, Turjanlinnasta noin 150 m kaakkoon ja venerannasta noin 100 m itään.

Nurminiemi (777010138) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jumalisjärveen pistävän Kokkoniemen eteläkainalossa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannasta.

Hoikansärkät (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Pesiönkylän asemalta noin 1,6 km itäkaakkoon, Hoikkajärven länsiosan etelärannalla, Kapeasalmen kohdalla. Mäntyä kasvavan soraharjun päällä on kahdeksan pyyntikuoppaa, joista suurimman halkaisija on noin 5 m. Tästä kuopparyhmästä noin 400 m länteen, Yläjatkon eteläpuolella olevalla särkällä on myös yksi pyyntikuoppa (ks. Suomussalmi 283).
Vuoden 2013 inventoinnissa kuoppien sijainti on mitattu GPS-laitteella (ks. alakohteet).

Varisjärvi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Varisjärven pohjoisrannalla, Leväjoen suulta noin 100 m. Asuinpaikka-alue on hiekkaista, mäntyä kasvavaa rantaa. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.
Asuinpaikka rajoittuu idässä harjuun, muualla mantereen puolella suohon. Maaston perusteella arvioiden asuinpaikan laajuus on enimmillään 20–30 x 40–50 metriä. Maa on melko kulunutta. Rannan lisäksi kuluneissa kohdissa on siellä täällä näkyvissä joitain kvartsi-iskoksia ja palaneita kiviä.

Varisjärvi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Varisjärven kaakkoisrannan keskivaiheilla, rantahietikon koillispäässä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Lomakylän saari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee pienellä, kivikkoisella saarella Hietajärvessä Lomakylän edustalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannasta.

Teräväniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemestä etelään pistävän Teräväniemen itäreunalla ja tyvellä. Niemen kärki on kivikkoista, muulta osaltaan alueen maaperä on hiekkaista. Ranta-alueita on ruopattu. Teräväniemen kärjessä kumpareella on punamulta-alue.

Oraviniemen saaret (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mikkoslahdessa Oraviniemen länsipuolella, nykyisinn kahtena pienenä kivikkosaarena olevalla alueella. Saaret ovat aiemmin olleet yhtenäistä aluetta, mutta vesiensäännöstely on muuttanut tilanteen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rannasta.

Vehmassaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mikkoslahdessa, Oraviniemen länsipuolella, kivikkoisessa metsäisessä saaressa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille saaren itäpään rannalta. Saaren pohjoisrannalta on tullut esille solki (KM 21988).

Hulkonranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemen kaakkoisreunalla, kosktealla metsärannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille vesirajasta.

Onnela (777010147) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkoniemessä, Suomussalmen länsirannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alavalta rannalta.

Venäläisniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Suomussalmen kirkonkylän luoteispuolella, Siikalahden suun etelärannalla, metsäisellä ja kivikkorantaisella niemellä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Roinila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hulkonniemen pohjoisrajalla, alavalla ja kivikkoisella rannalla. Asuinpaikkalöydöt (suiponsoikea reikäkivi, hioin ja kvartsia) on poimittu rantavedestä.

Hököttäjänniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla Kirkkosaaren kohdalla olevassa niemessä. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa rantamökin rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Kirkkosaari (777010151) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kirkkosaari, joka on vanha hautausmaasaari sijaitsee Kiantajärvessä. Saaren etelärannalle on ajettu kiviä estämään törmän sortumista. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille saaren rannoilta, etenkin sen molemmista päistä.
Vuoden 2012 inventoinnissa kohteen laajuutta ei voitu selvittää hautausten ja järven korkean vedenpinnan vuoksi.

Kattilakaarre (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuoriniemen länsilaidassa olevan Kattilakaarre-lahden pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on kallioista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta matalan veden aikaan.
Perimätiedon mukaan lahdessa on aarrekattila.

Matalakallio (777010153) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuoriniemen luoteisrannalla, kallioisella ja kivikkoisella hiekkarannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Ruskonkaarre (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuoriniemen pohjoislaidalla olevan Ruskonkaarteen alueella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta matalan veden aikaan.

Talassaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Isolahden suulla, kivikkoisessa metsäsaaressa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta saaren eteläisimmästä kulmasta sekä saaren itäpäästä.

Palosaari (777010156) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka-alue on nykyisin pienenä saarena Kiantajärvessä. Se on Paloniemen alavaa entistä niemenkärkeä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Varposaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Varposaari sijaitsee Kiantajärvessä, Paloniemestä koilliseen. Saari on mäntyä kasvava harjusaari, jonka länsipäästä ja etelärannalta rantavedestä asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan.

Kapustaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Kapustaniemessä olevan kesämökin rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemen rantahietikolta.

Haukiniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsiosassa, Haukiniemen pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alavalta hiekkarannalta matalan veden aikaan.

Haukilahti (777010160) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Haukiniemen pohjoispuolella olevan lahden pohjukassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alavalta hiekkarannalta matalan veden aikaan.

Sopala SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Sopalanniemen lounaisreunalla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hietikkorantaa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille rantahietikolta matalan veden aikaan noin 300 m:n pituiselta kaistaleelta.

Sopala NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Sopalanniemen pään luoteisrannalla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hietikkorantaa kesämökin rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Pirhosenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Sopalanniemen länsirannalla, Hoikanperän lahden pohjoissuulla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Kovaniemi (777010164) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Sopalanniemen länsityvellä. Asuinpaikka-alue on soistuvaa hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Karjopuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Sopalanniemen länsityvellä lähellä Karjopuron suuta. Asuinpaikka-alue on soistuvaa hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Kiantajärvi Ulkuniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Hietaselän länsirannalla, Ulkuniemen kaakkoisreunalla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikklöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Raatosaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Raatosaari on Kiantajärven Kolikkasalmessa sijaitseva pieni, matala ja kivikkorantainen saari. Sillä on pituutta noin sata ja leveyttä kolmekymmentä metriä. Kivikkoisella saarella kasvaa pääasiassa koivuja, mutta joukossa on muutama mäntykin. Kuten Kiantajärvellä miltei kaikkialla on vesien säännöstely syönyt pahasti Raatosaarenkin rantoja. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan saaren vesijättöalueelta.
Raatosaaresta on löytynyt runsaasti kivikautisia esineitä ja sen rantakivikossa on näkyvissä kvartsiesineiden valmistuksessa syntyneitä valkoisena loistavia iskoksia. Ehkä kivikkoisen maaperänsä vuoksi Raatosaari ei (kuitenkaan) näytä olleen yhtä suosittu asuinpaikkana, kuin runsaan puolen kilometrin päässä sijaitseva Pääskynen.
Raatosaaren menneisyyteen kuuluu esihistorian lisäksi muutakin historiaaa. Vuonna 1847 oli Ruhtinansalmelta veneellä matkalla 24 henkeä mikkelikirkkoon. Syysmyrskyssä vene kaatui Kolikan pohjoispuolella. Veneessä olijoista 18 hukkui onnettomuudessa. Kerrotaan, että vainajat kerättiin Ahonsaareen. Tämän tapahtuman johdosta saaren nimi muuttui Raatosaareksi. Sinne pystytettiin myös 18 muistokiveä. Säännöstelyn aiheuttaman saaren syöpymisen seurauksen vainajien muistokivet ovat osaksi vierineet rantaan. Yhteen muistokivistä on kiinnitetty tapahtumasta kertova muistolaatta.

Pääskynen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Pääskynen-saari sijaitsee Kiantajärven Kolikkasalmessa. Saari on kooltaan vain noin 30 x 5 m ja rannoiltaan pahoin vesiensäännöstelyn kuluttama. Ranta matalan veden aikaan kivikkoinen. Kaivauksissa saarelta tutkittu kolme tulisijaa

Huiskossaari 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Huiskossaaret sijiatsevat Kiantajärven Kolikkasalmessa. Huiskossaari 1 on saarista läntisempi, kooltaan noin 60 x 40 m oleva kivikkoinen saari. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Huiskossaari 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Huiskossaaret sijaitsevat Kiantajärven Kolikkasalmessa. Huiskossaari 2 on saarista itäisempi, kooltaan noin 60 x 30 m oleva pieni ja maaperältään kivikkoinen saari. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Syvänperänsärkkä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Syvänperänsärkkä on Puraksessa sijaitseva pitkä ja kapea hiekka- tai soraharjanne. Sen länsipää pistää Hietajärven pohjoispäähän kilometrin pituisena niemenä. Niemen poikki on 0,3 km päähän länsikärjestä kaivettu uittoa varten kanava. Särkkä jatkuu itään Syvänperänpuron eteläpuolta seuraten. Runsaan 2,5 kilometrin päässä särkän länsipäästä puro puhkaisee särkän. Tällä kohdalla särkkää on suuri soranottoalue. Siitä itään särkkä madaltuu ja miltei katoaa. Rajavyöhykkeellä sama harjanne jatkuu itään Lokkisärkkä-nimisenä. Hietajärveltä länteen särkkä jatkuu Lehmisärkkä-nimisenä kolmisen kilometriä.
Syvänperänsärkällä on monipuolisesti muinaisjäännöksiä. Särkän rannasta on löytynyt esihistoriallisen asutuksen merkkinä iskettyä kvartsia. Särkkää kerrotaan historiallisena aikana monien muiden kainuulaisten särkkien tavoin käytetyn tilapäisenä hautapaikkana. Nykyajan kävijälle ehkä mieleenpainuvin on särkän länsipäässä olevaan keloutuneeseen mäntyyn tehty kaiverrus: ’1940, 13/3 kello 11, rauha’. Se kertoo talvisodan päätymisestä. Eniten särkällä on kuitenkin pyyntikuoppia. Ne sijoittuvat särkän poikki kaivetun kanavan ja soranottoalueen väliselle parin kilometrin pituiselle matkalle. Pyyntikuoppia on kartoitettu alueelta 21 kpl, mutta niitä voi olla siellä enemmänkin. Ne ovat jatkuu itään Lokkisärkkä-nimisenä. Halkaisijaltaan ne ovat 1,5-3 m ja syvyydeltään 0,3-0,5 m. Lisäksi Syvänperänsärkän alueella on kalmistokuoppia. Kivikautiset asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rannasta. Muinaisjäännösalueen pituus on noin 2 km.

Kuiriniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Puraksen rajavartiostosta noin 3,5 km pohjoiseen, Purasjärven kapeimman kohdan länsirannalla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista mäntykangasta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille paikalla olevan mökin luota, rannasta.

Vänni (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan Kiekinselän länsipuolella, Vasonniemen lounaisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Vännin talon rannasta. Ranta asuinpaikka-alueen kohdalla on hyvin kivikkoista.

Likolahti Sakarajärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Sakarajärven Likolahden länsirannalla, valtatie 5:n itäpuolella, Hyrynsalmen rajasta noin 2,5 km olevan pysähtymispaikan luona. Asuinpaikka-alue on kulunutta särkkää.

Lounatkosken suu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jatkonjärven lounaiskulman länsirannalla, Hossan opastuskeskuksesta 3,9 kilometriä lounaaseen, Lounatkosken suusta noin 300 m koilliseen, kohdassa jossa vesistö laajenee Jatkonjärveksi. Tolosenvirran vuokrakämpälle menevän tien ja vesistön väliin jää kapeahko, noin 10 metrin levyinen alue. Asuinpaikka-alue on kulunutta, hiekkaista leiriytymisaluetta tien ja järven välissä.
Kyseessä on kuiva mäntykangas, josta on laajalta alueelta kulunut pintakasvillisuus pois, sen sijaan se on havunneulasten peitossa. Melko tasainen kangas on noin kaksi metriä vedenpintaa korkeammalla. Alueen eteläpää on suunnilleen virrassa olevan niemen jatkona olevan luodon tasalla. Pohjoisosassa on autolla ajon seurauksena sotkettua hiekkaa esillä noin 20 metrin matkalla. Maaperä on kivetöntä hiekkaa.

Pihlajalahti 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kokkoniemen itäpuolelle pistävän Pihlajalahden pohjukan länsrirannalla. Asuinpaikka-alue on sortuvaa hiekkatörmää. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Pihlajalahti 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kokkoniemen itäpuolelle pistävän Pihlajalahden itärannalla. Asuinpaikka-alue on alavaa, kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Hämäläislahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusjärven Akon itärannalla, Kokkoniemestä lounaaseen olevan lahden pienenssä niemekkeessä. Asuinpaikka-alue on hiekkarantaa ja löydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Vastasharju 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusjärven Akon itärannalla, Pyykköskylästä luoteeseen, viljelyspellon ja rannan välisellä alueella. Maaperä asuinpaikka-alueella on kivikkoista.

Vastasharju 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Juntusjärven Akon itärannalla, Pyykköskylän luoteispuolella, Vastasniemen rantahietikolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rannasta.

Alkula (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Alkulan tilan kohdalla olevalla kivikoisella rannalla. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Oilola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 1,4 km luoteeseen, Kiantajärven rannalla. Asuinpaikka-alue on alavaa hiekkkarantaista koivikkoa.

Vanha Sauna (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsiosassa, Saariperässä olevan Karhunsaaren pohjoislaidassa. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rantavedestä. Alueella on myös vanhan kalasaunan kiukaan jäännökset.

Matosalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsiosassa, Saariperässä olevan Karhunsaaren kaakkoiskulmalla, Matosalmen rannalla olevan pienen hietikon kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Vikionsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsiosassa Vasonniemen edustalla olevassa Vikionsaaressa. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Rypönniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Mikkoslahden pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Niipaskoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkiniemestä Parvajärveen laskevan Niipaskosken niskan pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on kivikkoista hiekkarantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Niemenkangas (777010190) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijiatsee Vuokkijärven länsipäässä nykyisin normaaliveden aikaan saarena olevan Niemenkankaan länsirannalla. Asuinpaikka-alue on kulunutta hiekkarantaa ja löydöt ovat tulleet esille vesijättöalueelta.

Luhtalamminsärkän pää (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven länsiosan pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on nykyisin normaaliveden aikaan pienenä saarena oleva Luhtalamminsärkän jatke. Alue on hyvin kulunutta ja löydöt on poimittu vesijättöalueelta.

Autio (777010192) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikkasaaret sijaitsevat Vuokkijärven länsiosan pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alueet ovat nykyisin normaaliveden aikaan pieninä saarina. Ne ovat kuluneen hiekkasärkän jäännöksiä ja ovat kuuluneet aiemmin Autiokankaaseen.

Könössaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Könössaari on Kiantajärven Jaappaanlahdessa Joenniemen kohdalla (ks. Suomussalmi 117) sijaitseva metsäinen saari. Asuinpaikkalöytöjä on tullut metsäisen saaren länsikärjestä sekä lähinnä pohjoisrannalta. Asuinpaikat ovat mahdollisesti erillisiä asuinpaikkoja lähekkäisestä sijainnistaan huolimatta. Löydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Jaappaanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Kolikkasalmen länsirannalla. Asuinpaikka-aluetta on Jaappaanniemen talon kohdalla rannassa olevalla kuluneella niemekkeellä ja siitä lounaaseen olevalla ranta-alueella. Alueen kokonaispituus on noin 300 m. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta tai rantavedestä.

Pehkosenranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärvestä itään pistävän Isonlahden etelärannalla, kirkonkyläläisten venevalkamana käyttämällä alueella. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille noin 350 m:n pituiselta alueelta matalan veden aikaan rantahietikolta tai rantavedestä.

Isolahti 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärvestä itään pistävän Isonlahden etelärannalla, Pehkosenrannan (Suomussalmi 196) asuinpaikasta noin 800 m itään. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Kirkkoniemi (777010198) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärveen pistävän Kirkkoniemen länsiosassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta. Niemessä on myös entisen kirkon paikka ja kotiseutumuseo.

Kiannanniemen kansakoulu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannanniemen koulusta noin 100 m kaakkon olevan niemen etelärannalla. Niemen pohjoispuolelta on löydetty kivikirves (KM 20929). Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Pyhäjoen niska (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pyhäjärven luoteiskulmasta Korvuanjärveen laskevan Pyhäjoen niskan itäpuolella olevalla Peurohiedalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Lahdenranta (777010203) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Joenniemen asuinpaikasta noin (Suomussalmi 117) noin 200 m koilliseen ja on mahdollisesti samaa asuinpaikka-aluetta sen kanssa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Reetalan ranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla Reetalan talon kohdalla, Reetalan asuinpaikasta (Suomussalmi 10) noin 300 m kaakkoon. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Joutenpuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pesiöjärven länsipäähän Joutenjärvestä laskevan Joutenpuron suulla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Horsmaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Horsmanselän länsipuolella olevan Horsmanniemen kärjessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemeen rakennetun kesämökin perustuksia kaivettaessa ja rantaa tasoitettaessa.

Komeronniemi 2 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsihaaran länsirannalla, Kiannanniemen kylästä etelään olevan Komeronniemen kaakkoisimmassa niemekkeessä ja sen pohjoispuolella olevan lahden rannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Suottaniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsihaaran pohjoisosassa, Pitkänsaaren pohjoiskärjen, Suottaniemen, länsirannalla Suottalan talon koillispuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Suottaniemi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsihaaran pohjoisosassa Pitkänsaaren pohjoiskärjen, Suottaniemen, itäpäässä Keträselän rannassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Ala-Vuokki, Pappila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ala-Vuokin kappelista noin 120 m länsiluoteeseen, Vuokkijärven etelärannalla, Hirsiniemen kärjessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Ala-Vuokki, Kirkko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ala-Vuokin kappelista noin 160 m itään, Vuokkijärven etelärannalla, Hirsiniemen pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Lemetinsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven kaakkoisosassa, Haukiperän sillasta noin 3,5 km kaakkoon, Lemetinsaaressa. Saari on osittain kallioinen, mutta länsiosastaan hiekkainen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkaisen länsiosan alueelta, rantahietikolta.

Someronniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Haukiperän itäosan etelärannalla, Kuivasalmen sillasta noin 800 m länteen. Asuinpaikka-alue on hiekkaista niemenkärkeä, piha-aluetta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Kuivasalmi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuivasjärven ja Kiantajärven Haukiperän välisen Kuivasalmen pohjoisrannalla, Kuivasalmen sillasta noin 100 m itään. Asuinpaikka-alue on hiekkaista metsikkörantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille murtuneesta hiekkatörmästä.

Pitkähiekka (777010227) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Hulkonniemen Roinislahden kaakkoisrannalla, noin 300 m Suomussalmelta Kuusamoon johtavalta maantieltä pohjoiseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Ruottuniemi 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiuas sijaitsee Kiantajärven Hietaselän Vähälahen etelärannasta noin 100 m Ruottuvaaralle päin. Kiuas on entisöity niin, että sen perä on näkyvissä.

Ruottuniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven itärannalla Ruottuniemen kärjessä, niemessä olevan kesämökin kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikosta.

Kolikka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Kolikkasalmen länsirannalla, Kolikan talosta noin 250 m koilliseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan vesijätöltä.

Myllyjoki (777010235) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Myllylahden itärannalla, lähellä Myllyjoen suuta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Ruonanperän ja Myllyjoen suun välillä olevan niemen kärjestä, niemessä olevan kesämökin rannasta ja pihamaalta.

Lappi (777010236) (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Lapinrauniot sijaitsevat Kiantajärven Kiekkiselän eteläpään Lapinlahden luoteisrannasta noin 500 m luoteeseen, ja Lapin talosta noin 300 m luoteeseen. Lapinrauniot ovat kalliopohjalla. Ne ovat sammaloitunueita, pyöreitä ja sijaitsevat lähellä toisiaan. Raunioiden halkaisija on 1,5 - 3 m. Niitä kaikkia on pengottu jonkin verran.

Kyyrönsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Kiekinselän eteläpäässä Lapinlahdessa Kyyrönsaaren lounaisrannalla, mantereen ja Honkisaaren välissä. Asuinpaikka-aluetta on rantahietikollaa ja kivikkoisella rannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta. Alueelta on havaittu myös yksi veden säännöstelyn kuluttamalta rannalta paljastunut tulisija.

Honkisaari (777010238) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Kiekinselän eteläpäässä Honkisaaren lounaisrannalla, Lapin talosta noin 1 km koilliseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Juntusaari (Kylmäsaari) (Kivirakenteet)
Ei määritelty; Löytöpaikka sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 1,6 km kaakkoon, Juntusjärven Juntussaaren eli Kylmäsaaren etelärannalla. Löydöt, kivikirveen kanta ja hioin, ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta tai rantavedestä.
Kohteessa myös epämääräisiä raunioita.

Sääskenniemi (777010241) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Korvuanjärven eteläosan kaakkoisrannalla olevan Sääskenniemen kärjessä, alueella olevan kesämökin itäpuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavallista.

Kotilahti (777010242) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Korvuanjärven kaakkoisrannan Kotilahden koillisrannalla, Korvuan talosta noin 300 m pohjoiseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä

Ahoniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Korvuanjärven kaakkoisrannan Ahoniemen länsikärjessä, Aholan talosta noin 300 m länteen olevan viljelyspellon alueella. Maaperä alueella on hiekkaista. Asuinpaikkalöydöt on poimittu pellolta.

Raippalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Juntusrannan kirkosta noin 20 km kaakkoon, Raippalammen ja Ison Öllärin välillä olevan harjun päällä, lähellä rajavyöhykettä.

Öllörinsärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Juntusrannan kirkosta noin 20 km kaakkoon, Ison Öllärin ja Särkänaluslammen välillä, lähellä rajavyöhykettä.

Pieni Öllöri (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Juntusrannan kirkosta noin 21 km kaakkoon, Yli-Karttimon ja Pieni- Öllörin välisellä kapealla kannakkeella, lähellä rajavyöhykettä.

Raiskio 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviröykkiö sijaitsee Heposuon itäpuolella, Raiskio talosta noin noin 500 m länteen ja Leväkosken ja Kivelän teiden risteyksestä noin 1 km pohjoiseen. Röykkiö sijaitsee pensoittuneella laidunalueella.

Raiskio 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviröykkiöt sijaitsevat Leväsuon kaakkoiskulmalla Raiskion talosta noin 800 m luoteeseen, Leväkosken ja Kivelän teiden risteyksestä noin 1,5 km pohjoiseen. Röykkiöalue on metsäaurattua ja ojitettua aluetta. Maaperä aluella on hietikkoa.

Kuonakaarre (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Raudansulatuspaikka sijaitsee Oraviselän länsirannalla, Vuonaniemen kupeessa olevan Kuonaniemen Kuonakaarre -nimisessä pienessä lahdelmassa. Vesijätöllä on suorakaiteen muotoinen noin 1,5 x 2,5 m kooltaan oleva kehäladelma, joka on tehty suurehkoista lohkokivistä. Ladelma on täynnä hiilipitoista kuonaa. Suuaukko ladelmasta on mantereelle päin. Kohteen vieressä on Kuonasuo. Kiviladelma lienee historialliselta ajalta.

Oravisaari W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Oraviselän ja Mikkoslahden välillä olevan Oravisaaren länsiosan etelärannalla. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille noin 150 m:n matkalta rantavedestä ja sortuneen törmän juurelta. Paikalta on myös löydetty pieni ruodollinen rautaveitsi (KM 33071).

Oravisalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Oraviselän ja Mikkoslahden välillä olevan Oravisaaren itäisimmässä kärjessä, Oravisalmen rantahietikolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Oravisaari, Saunakaarre (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Oraviselän ja Mikkoslahden välillä olevan Oravisaaren itäosan etelärannalla olevan Saunakaarteen rannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantakivikosta ja -hietikolta.

Oravisaari N (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Oraviselän ja Mikkoslahden välillä olevan Oravisaaren länsiosan pohjoisrannalla.Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Myllypuro S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kylälammesta (idästä) Mikkoslahteen laskevan Myllypuron suun eteläpuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä ja -hietikolta läheltä puron suuta ja noin 200 m:n päästä etelään rannalta (hioinkivi).

Venäläissaari (Mikkoslahti) (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Venäläissaari on pieni saari Kiantajärven Mikkoslahdessa. Perimätiedon mukaan sen päällä olevat kolme kuopannetta ovat hautoja. Puukon terä (KM 23845) on tullut esille matalan veden aikaan rannasta.

Airikainen (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Mikkoslahden luoteisosassa. Airikainen on pieni saari , josta asuinpaikkalöytöja on tullut esille etelään pistävän niemen kummaltakin tyveltä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä tai rantahietikolta.

Haahtisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Mikkoslahden luoteisosassa. Haahtisaari on pieni harjusaari, jonka etelälaidalla on rantahietikkoa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan tämän etelälaidan hietikon kohdalta rannalta ja rantavedestä.

Kiviniemi (777010261) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ämmän voimalaitoksesta noin 2 km luoteeseen, Kiantajärven etelärannalla, Aittohiedan (Suomussalmi nro 4) ja Kumpuniemen (Suomussalmi nro 108) asuinpaikkojen välillä. Edellisestä sen erottaa kivikkoinen ranta-alue, jälkimmäiseen raja ei ole aivan yhtä selvä.

Niemenkangas S (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven länsipäässä nykyisin saarena olevan Niemenkankaan eteläreunalla. Maapera alueella on hienoa hiekkaa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille sortuvasta rantatörmästä noin 500 m:n matkalta. Rannalla on olllut havaittavissa myös veden huuhtoma tulisija.

Virtakorva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Salonsaaresta Virtasalmen kohdalla itään pistävän Virtakorvan niemen pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä ja vesijätöltä.
Inventointi 2014: Kohde tarkastettiin keväällä matalan veden aikaan. Muinaisjäännösalue on kokonaisuudessaan erittäin kivikkoista vesijättömaata, josta ei tullut yhtään löytöä. Alueen länsipää oli tarkastushetkellä sammaleen ja varpujen peitossa olevaa kivikkoa, josta havaintojen teko oli mahdotonta. Rantametsiköstä tarkistettiin kolmen kaatuneen puun juuristo eikä maaperässä ollut nähtävissä viitteitä kivikaudesta, vaan se oli metsänkin puolella hyvin kivikkoista.

Kangasniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantalahdesta itään pistävän Myllylahden ja siitä etelään pistävän Kuvelahden välisessä Kangasniemessä, nykyisen niemenkärjen etelärannalla. Asuinpaikka-alue on kulunutta rantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tuleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Kangasniemi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantalahdesta itään pistävän Myllylahden ja siitä etelään pistävän Kuvelahden välisessä Kangasniemessä, niemen pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan vesijättöalueelta.

Meriläisniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Myllylahden etelärannalla olevan Meriläisniemen itäpuolella, pienen kallion kohdalla, Kangasniemi 3 -asuinpaikasta noin 400 m luoteeseen. Asuinpaikka-alue on kulunutta rantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan vesijättöalueelta.

Meriläisniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Myllylahden etelärannalla olevan Meriläisniemen länsipuolella. Asuinpaikka-alue on kulunutta rantaa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan vesijättöalueelta.

Karppisniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Jaappaanniemestä noin 500 m lounaaseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille noin 200 m:n matkalta matalan veden aikaan rantavedestä ja rantahietikolta.

Saunaniemi (777010278) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Isonlahden pohjosirannalla, Saunaniemen talosta noin 700 m itäkaakkoon. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan vesijättöalueelta.

Huutoniemi (777010279) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Polvijärven etelärannalla, Polvijärven ja Naamankajärven välillä olevan Säynäjänniemen pohjoisosassa, Huutoniemessä olevan hautausmaan kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet hautausmaan pohjoispuolelta, kuluneesta rantatörmästä.

Muosärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Muojärven länsipään pohjoisrannalla. Rannalta on tullut esille kvartsi-iskoksia ja noin 100 m:n päästä rannasta on rautakuonaa. Sen itäpuolella olevan särkän päällä on pyyntikuoppia ja särkän päässä on Havukkasärkän kivikautinen asuinpaikka (Suomussalmi 76). Lähellä rantaa on lisäksi tervahaudan pohja.

Kotaharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jumalisjärven eteläisimmän osan pohjoisrannalla, Kokonniemen etelärannalla, Kokkosalmen sillasta noin 800 m itään. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille kesämökin kohdalta rantatörmästä ja -vedestä.

Nuolisärkät (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Nuolisärkät on osa luoteis-kaakko -suuntaista särkkäjonoa, joka alkaa Yläjatkojärveltä. Särkkäalue jatkuu sen jälkeen Hoikkajärven, Hoikanjoen ja Leväjoen eteläpuolella ja päättyy Varisjärvelle. Jono on noin 12 km pitkä, ja sen alueelta tunnetaan useita pyyntikuoppapesäkkeitä (Yläjatko 283, Hoikansärkät 139 ja Hoikanjoki 285).
Yksittäinen pyyntikuoppa sijaitsee Nuolisärkkien keskivaiheilla pienessä notkelmassa. Sen mitat ovat noin 2.5x1.5 metriä ja syvyys on noin 70 cm. Vaikka kuoppia on vain yksi, on sen sijainti sitäkin mainiompi strategisesti: Kuoppaa ei juurikaan notkelman takia voi havaita kuin juuri sen kohdalla. Itse särkät haaraantuvat ja hajoavat paikkapaikoin, eikä maasto siten ehkä ole ollut paras mahdollinen kuoppapyynnille. Aivan Nuolisärkkien luoteispäässä, Kaijanlammen kohdalla, on kaksi laajaa painannetta, joista toinen tosin voi olla luonnonmuodostelma. Toinen on kuitenkin selvästi ihmisen tekemä. Tämä kuopanne on noin 5x5 metriä, metrin syvyinen ja puisia rakenteita voi vielä kuopanteen alueella erottaa. Toinen kuoppa sijaitsee muutaman metrin päässä edellisestä. Se on suunnilleen saman kokoinen, mutta enemmän suppilon muotoinen. Kuopanteiden funktio jäi epäselväksi.
Kasvillisuus Nuolisärkillä on hyvin samanlainen kuin koko särkkäjonon alueella: Puut ovat pääasiassa kookkaita mäntyjä, ja aluskasvillisuus muodostuu puolukasta sekä paikka paikoin mustikasta ja suopursusta.

Sihonen (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Luode-kaakko -suuntainen särkkäjono, jota pitkin Pesiön ulkoilureitti kulkee, saa alkunsa lähellä Puolangan ja Suomussalmen rajaa, Majaanjoella. Särkät jatkuvat Hepoharjun ja Julmankankaan kautta kohti Hiidenjärveä lukuisien pienten lampien reunustamina. Hiidenjärven kaakkoispuolella särkkäjono katkeaa, mutta alkaa muutaman kilometrin päässä uudestaan Hoikansärkkinä.
Kolme pyyntikuoppaa havaittiin Hiidenjärven luoteispuolella, kahden pikkulammen, Sihosen ja Valkeaisen, välistä, kapealta kannakselta. Peruskartallakin näkyvien polkujen risteyskohdassa, missä harju on vain noin 20-30 metriä leveä, sijaitsee kaksi pyyntikuoppaa. Kuopat ovat kooltaan noin 2.5x1 metriä, niiden syvyys on noin 60 cm. Näistä kuopista noin 80 metriä etelään, pienessä notkelmassa, sijaitsee vielä yksi kuoppa, joka on noin 3x3 metriä ja noin 60 cm syvä.
Harju kasvaa harvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on puolukanvarpuja. Valkeaislammen rannat ovat hiekkaiset ja leiriytymiseen soveltuvat. Mitään merkkejä muinoisesta asutuksesta ei lammen rannoilla kuitenkaan ollut havaittavissa.

Nivanlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Näljänkäjärven eteläpuolella, noin 250 m Näljänkäjoen rannasta ja kohdasta, jossa joki hieman levenee ja on saanut nimen Nivanlampi. Näljänkäjoessa on useita pikku koskia, joista ensimmäiseltä, Nivankoskelta, on kohteeseen matkaa noin 500 m. Seuraava koski, Juurikkakoski, on vain muutaman sata metriä alempana Nivankoskea. Matkaa Juurikkakoskelta kohteeseen on noin 600 m. Joki koskineen on matala ja kivikkoinen, rannat pensoittuneita ja lehtomaisia. Koskien rannoilla ei näkynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Sitä vastoin muutamia satoja metrejä rannasta metsikköön päin, metsäautotien leikkauksesta, löytyi yllättäen runsaasti kvartsi-iskoksia. Löytökohta sijaitsee noin sata metriä Juurikkakoskelle vievältä tieltä metsätraktorin urassa. Kvartsit löytyivät pieneltä alueelta, noin 4x4 m, eikä kvartsien lisäksi paikalla ollut havaittavissa mitään asuinpaikkaan viittaavaa. Maannos löytökohdassa on selkeä podsolmaannos, kankaalla on kasvanut mäntyä ja kuusta, jotka on joku aika sitten hakattu lähes kokonaan pois. Kohdetta voi pitää kvartsin työstöpaikkana tai lyhytaikaisena leiriytymispaikkana.
Kohde tarkastettiin alkukesästä 2014. Metsäautotietä käveltiin harjun korkeimman kohdan kohdalta, mutta mitään kivikauteen liittyvää ei löydetty. Maaperä tieuran kohdalla oli auki, joten havaintomahdollisuudet olivat hyvät.

Katiskaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Alue on ilmoituksen perusteella inventoitua kangasta Vuokkijärven lounaisimmassa kulmassa. Museovirastolle tulleiden tietojen mukaan kohteessa on havaittu seitsemän pyyntikuoppaa. Tarkastuksessa alueelta kuitenkin kyettiin havaitsemaan vain kaksi pyyntikuopaksi määriteltävää painaumaa.
Kangas on toistasataa metriä leveä loivareunainen niemeke Vuokkijärven Jysmänselän lounaisnurkassa. Maasto on mäntyvaltaista kuivaa kangasta, jolla kasvaa puolukkaa, mustikkaa sekä jäkälää. Niemeen on rakennettu useita kesämökkejä, joista osa aivan hiljattain (jälkeen vuoden 1992 peruskartoituksen). Kohteen tarkastuksen yhteydessä inventoitiin myös Katiskaniemen pohjoispuolinen pienempi niemeke, joka ilmoituksen mukaan oli myös pyyntikuoppa-aluetta. Tämä niemeke oli myllätty useita kymmeniä vuosia sitten, mahdollisesti sota-aikana. Myös myrsky oli kaatanut niemen puustoa. Mitään jälkiä pyyntikuopista ei täällä havaittu.
Katiskaniemen kaksi pyyntikuoppaa sijaitsevat Katiskaniemen keskipaikkeilla. Ne ovat suhteellisen suuria (toinen on 3x3m sekä noin 50 cm syvä, toinen 3x2m sekä noin metrin syvyinen) ja selvästi erottuvia. Kuopat sijaitsevat vierekkäin noin kymmenen metrin päässä toisistaan.

Keräsensalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Keräsensalmen kohde sijaitsee Aittojärvessä noin 2.5 km etelään Venäjän rajalta. Kahdenkymmenenseitsemän pyyntikuopan muodostelma sijoittuu Aittojärven halkaisevan luode-kaakko -suuntaisen kapean harjumuodostelman kohdalle. Pyyntikuopat ovat kauniin harjujakson kohdalla muutaman kuopan ryhmissä 1,7 kilometrin pituisella matkalla. Kuopat näkyvät harjumaastossa hyvin ja selvästi. Ne ovat halkaisijaltaan 1-3 metriä ja syvyydeltään 30-70 cm. Kannaksen alueella puusto on harvahkoa männikköä, mantereella mäntyjä kasvaa sankempana metsikkönä. Aivan kannaksen itäpäässä, Tiililahden kohdalla, Aittojärvi on hiekkarantainen.
Vuoden 2019 tarkastuksessa alueelta paikannettiin 21 pyyntikuoppaa. Havainnot ovat samansuuntaisia aiempien tutkimusten kanssa, vaikka yksityiskohdissa löytyy eroja.

Pirttiperä N (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Pirttijärven pohjoispäässä, Pirttiperän pohjoisrannalla. Rantaan tulee Metsähallituksen tekemä tie. Tien itäpuolella maasto laskee etelään, kohti rantaa ja itään , kohti vajaan 0,1 km päässä olevaa notkelma, jossa on oja. Ojan itäpuolella on matalahko tasanne rannan ja pohjoispuolella olevan korkean särkän välissä. Paikalla kasvaa havumetsää ja maaperä on hiekkaa.
Pyyntikuiopat sijaitsevat noin 50 m tieltä. Eteläinen kuoppa on noin 15 m:n päässä rannasta. Sen halkaisija on noin 3 m ja syvyys noin 0,7 m. Kuopan eteläreunalla on vallia. Tästä kuopasta noin 15 pohjoiseen( ojasta noin 15 m ) on 4 x 3 m kooltaan oleva ja noin 0,8 m syvä kuoppa. Sen pohja on noin 1 m pituinen ja koillinen-lounas -suuntainen. Myös tämäm kuopan eteläreunalla on havaittavissa vallia. Ojan itäpuolella, noin 70 m:n päässä on lisäksi kaksi samanlaista kuoppaa lähekkäin ja runsaan 150 m päässä yksi epämääräinen kuoppa.

Alanteenvirta (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee lähellä Suomussalmen ja Taivalkosken välistä kunnan rajaa, Hossan retkeilyalueeseen rajautuvalla Moilasenvaaran Natura-alueella, Hossan opastuskeskuksesta 13 kilometriä länsilounaaseen, Paikka on Saarijärven ja Aittojärven välisellä kannaksella, Aittojärven rantatörmän päällä, hieman vajaat 0,2 kilometriä Aittosalmen sillasta etelään. Rantaan tulee tie tai ajoura, jonka päässä on epävirallinen nuotiopaikka ja noin 10 m läpimittainen alue, josta pintakasvillisuus on kulunut pois. Kangas kasvaa mäntyjä, puolukanvarpuja ja suopursuja. Vyöryvä hiekkatörmä on tässä varsin korkea.
Läheltä Aittojärven rantaa, pienen pistotien päästä on havaittu kolme pientä pyyntikuoppaa (2 x 1 x 0,3 m). Paikalta on löytynyt myös kvartsi-iskoksia, jotka viittaavat kivikautiseen asuinpaikkaan.

Joukovirta (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Hossan luonnonsuojelualueella, Hossan opastuskeskuksesta 10,8 km lounaaseen. Kohde on merkitty Hossa-Martinselkonen -alueen ulkoilukarttaan. Pyyntikuopat ovat Joukokärven ja Pieni-Nimetön järven välisen Joukovirran pohjoisrannalla pienellä niemekkeellä. Joukovirta on vain noin 10-20 metriä leveä virtauskohta, jossa vettä on noin metrin verran. Maasto niemellä ja sen ympäristössä on harjuista ja korkeuserot ovat huomattavia. Harjut polveilevat Joukojärven pohjoispuolella ainakin kolmena terassina. Kasvusto koostuu pääasiassa männystä, puolukanvarvuista sekä jäkälästä, ja maasto on helppokulkuista. Lisäksi luonnonsuojelualueen merkitty polku kulkee pitkin Joukojärven pohjoisrantaa.
Pyyntikuopat (8 kpl) sijaitsevat noin 50-70 metriä virran rannasta, rantasärkän ja sen takana nousevan harjun välisessä notkelmassa. Ne on kaivettu niemekkeeseen järjestelmäksi siten, että viisi kuoppaa muodostaa länsi-itä -suuntaisen linjan pitkin niemen kärkeä, ja kolme muuta kuoppaa on kaivettu tasaisin välein pohjois-etelä -suuntaiseksi poikkilinjaksi. Kuopat erottuvat selvästi maastossa, ja ne ovat halkaisijaltaan keskimäärin 2-3 metriä. Kuoppien syvyys vaihtelee puolesta metristä metriin.
Laavun lounaiskulmalla on halonhakkuupaikka ja pintakasvillisuus on kulunut pois siitä, samoin kuin laavun edestä. Kuluneesta maasta on pomittu talteen kvartsi-iskoksia, jotka lienevät kivikautisia asuinpaikkalöytöjä. Löytökohdan GPS-koordinaatit: p= 7260 196, i= 3607 659.

Joukojärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan luonnonsuojelualueella, Hossan opastuskeskuksesta 10,1 kilometriä lounaaseen, Joukojärven pohjoisrannalla, Joukovirran pyyntikuopista noin 700 metriä itään. Hiekkaisesta poukamasta on löytynyt muutama kvartsi-iskos aivan rannan tuntumasta. Rantatöyrään takana on tasanne, jonka pohjoispuolella nousee jyrkkäreunainen soraharju. Ympäristön maasto on mäntyvaltaista kangasta, aluskasvillisuus koostuu puolukanvarvuista, jäkälästä ja suopursuista.
Rantakaistaleella on runsaasti palaneita kiviä, joista ainakin osa on viimeaikaisen tulenpidon jäljiltä. Luonnonsuojelualueen luontopolku kulkee aivan kohteen vierestä, joten nuotioita pidettäneen rannassa edelleenkin. Kvartsien lisäksi muita selviä merkkejä esihistoriallisesta toiminnasta paikalla ei ollut havaittavissa. Rantaviivan ulkopuolella maanpinta oli rikkoutumaton, joten havainnointimahdollisuudet olivat myös vähäiset.
Reilu viisi sataa metriä kohteesta koilliseen, Virtasalmen niemelle vievän kaistaleen korkeimmalla kohdalla oli lisäksi pieni kuopanne. Mitoiltaan kuoppa oli 2x1 metriä, syvyydeltään se oli noin 50 cm. Ei ole poissuljettua, että kyseessä olisi yksittäinen pyyntikuoppa. Tosin noin 200 metriä tämän kuopan pohjoispuolelle on peruskarttaankin merkitty tervahaudan paikka, joten ihmistoimintoja alueella on ollut runsaasti myös historiallisina aikoina.
Vuonna 2018 kulttuuriperintökohteisiin tutustumisen yhteydessä 13.6. muinaisjäännösalueelta löytyi aiemmissa raporteissa mainitsematon kuoppa, joka sijaitsee tasanteella noin 10 metriä lähimmästä, eli idänpuoleisesta rannasta. Polku kulkee noin metrin päässä kuopasta. Kyseessä on valliton, aavistuksen suorakaiteen muotoinen ja noin kaakko-luodesuuntainen kuoppa. Sen koko on noin 2,5 x 1,5 metriä ja se on noin 40 cm syvä. Muinaisjäännösalueella sijaitsevaa kuoppaa ei kairattu iän määrittämiseksi, mutta todennäköisesti se liittyy asuinpaikkaan. Kuoppa, joka Räihälä on maininnut vuonna 1998 kohteen yhteydessä, havaittiin myös, mutta siihen reagoitiin hieman jälkijunassa; suhteellisen nuorelta rakenteelta vaikuttavalle kuopalle ei otettu GPS-koordinaatteja. Sijainti oli kuitenkin haarukoitavissa jälkikäteen jälkilokin perusteella noin pisteeseen 7257620 608732 ja on tallennettu Metsähallituksen järjestelmiin omana pisteenään.

Nimettömänkoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 3,5 kilometriä länsilounaaseen, Lavajärven ja Iso-Nimettömän välisen Nimettömänkosken lounaisrannalla. Paikalle tulee etelästä tie ja kosken rannalla on pysäköintipaikka, jonka kohdalta soramaasta pintakasvillisuus on pääosin kulunut pois. Länsipuolella on korkean harjun pää, itäpuolella on suoperäistä kivikkoista maastoa. Parkkipaikan läpi menee ajoura kosken ja harjun välistä Lavajärven rantaan, toinen ura tulee pysäköintialueen läpi suoraan kosken rantaan, kohdassa, jossa virta kääntyy itään. Rantatörmä on tässä kohdin suunnilleen puolentoista metrin korkuinen. Kosken rannat ovat kivikkoa. Alue kasvaa mäntymetsää, rannan läheisyydessä aluskasvillisuus muodostuu juolukasta, suopursuista, puolukan ja mustikan varvuista.
Ranta-kivien joukosta, kohdasta missä koski alkaa ja kääntyy samalla itäänpäin, on löytynyt kvartsi-iskoksia. Muutoin rannalla ei ole havaittu merkkejä esihistoriallisesta asutuksesta. Kosken tuntumassa on nykyään nuotiopaikka, ja inventointihetkellä vuonna 1998 kohteessa oli leiriytyjiä.

Kaartojärven särkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kaartojärven särkkä sijaitsee Suomussalmen kaakkoiskulmassa, osin rajavyöhykkeen puolella. Särkkä katkaisee Kaartojärven kahteen osaan, hiekkaharjanne jatkuu järven molemmissa päissä itään ja länteen järvestä. Kaartojärven särkkä jatkuu lähes yhtenäisenä aina Aittojärvelle saakka ollen siten samaa harjua kuin Keräsensalmen pyyntikuoppakohteen (290) harjukin.
Pyyntikuoppia kohteessa on yhteensä 12. Kuopat muodostavat kolme selkeää ryhmää. Itäisimmässä ryhmässä olevat kuopat sijaitsevat noin 600 metriä länteen Keräsensalmen läntisimmistä pyyntikuopista.
Läntisin pyyntikuopparyhmä sijaitsee kahden puolin rajavyöhykkeelle vievää tietä. Tien teko on mahdollisesti tuhonnut osan kuoppia. Nämä kuopat ovat pienehköjä, halkaisijaltaan korkeintaan pari metrisiä. Syvin kuopista on noin 80 cm syvä. Seuraava kuopparyhmä sijaitsee Kaartojärven itäpäässä rajavartioston mökin molemmin puolin. Tässä ryhmässä on kuusi kuoppaa, joista osa on rajavyöhykkeen puolella. Kuopat ovat saman kokoisia kuin itäisemmän ryhmänkin kuopat. Läntisimmässä kuopparyhmässä on kolme kuoppaa ja ne sijaitsevat harjulla Kaartojärven länsipuolella. Kaksi kuopista on samankokoisia kuin muutkin Kaartojärven särkän kuopat, mutta yksi niistä on huomattavan kookas.
Suurin pyyntikuoppa on mitoiltaan 5x5 metriä ja syvyyttä kuopalla on lähes 2.5 metriä. Turpeen alla kuopassa on normaali podsolimaannos, joten kuoppaa on pidettävä huomattavan vanhana.

Tornionsärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Tornionsärkkä on samaa luode-kaakko -suuntaista särkkäjonoa kuin Kaartojärvensärkkä (kohde numero 297) ja Keräsensalmen (kohde numero 290) läpi kulkeva Aittojärven särkkäkin. Tornionsärkkä rajoittuu pohjoisessa Porrasjokeen ja etelässä Isojokeen, jotka yhtyvät särkän itäpäässä.
Tornionsärkältä on rekisteröitiin yhteensä 25 pyyntikuoppaa. Kuopat eivät muodosta varsinaisesti mitään selviä ryhmiä. Kuopat ovat hyvin tasakokoisia. Halkaisija vaihtelee kahdesta kolmeen metriin, syvyys noin puolesta yhteen metriin.
Harjun maasto on huomattavan kuivaa mäntykangasta, joka kasvaa lähinnä puolukkaa ja jäkälää. Maasto on helppokulkuista. Särkän länsipäädyssä näyttäisi olevan ihmiskäden muotoilema vetotaival, itäpäädyssä puolestaan on kymmenkunta kaivantoa, jotka mitä ilmeisimmin ovat perua sota-ajoilta.

Valkealammenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Pienen-Öllörin ja Yli-Karttimon väliseen jokeen kollisesta laskevan puron eteläpuolella, Valkealammen luoteispuolella olevan kankaan pohjoisreunassa ja länsipäässä. Kangas on Iso- ja Pieni Öllörin eteläpuolisen Öllörinsärkän jatketta itäänpäin. Jokeen laskevaa puroa reunustaa avoin suo. Kankaan maaperä on kiventöntä hiekkaa. Pyyntikuopat sijaitsevat rajavyöhykkeellä, sillä rajavyöhykkeen reuna kulkee kankaan länsiosassa lähellä joen rantaa.
Pyyntikuopat ovat halkaisijaltaan 2,0-3,5 m ja syvyydeltään 0,5-1,0 m. Ne sijoittuvat noin 200 m pituiselle matkalle.
Rajavyöhykkeellä, sen kohdan tasalla, jossa puro laajenee pieneksi lammeksi on suon ja korkean rinteen välisellä tasanteella 2,5-3,0 m halkaisijaltaan oleva lounas-koillinen -suuntainen, 0,6 m syvä kuoppa (kuoppa 1). Siinä on noin 1 m pituinen pohja. Kuopan eteläpuolella on reunavallia, pohjoisessa on maassa kumpare. Kuopasta noin 30 m länteen, aivan suon reunassa on pitkäomainen, länsi-itä - suuntainen, epämääräinen kuoppa (kuoppa 2). Se on 2,5 m pitkä ja 0,4 m syvä.
Kuopasta nro 2 noin 60 m länsiluoteeseen on 2,5-3,0 m halkaisiltaan oleva ja 0,7 m syvä kuoppa (kuoppa 3). Se on pohjois-etelä -suuntainen. Siinä on vajaan metrin pohja. Kuoppaa ympäröi matala valli.
Kuopasta nro 3 noin 10 m länteen, aivan rajavyöhykkeen reunassa,, vyöhykkeen puolella on epämääräinen, pitkulainen 3,5 x 2,0 m kooltaan oleva ja noin 0,4 m syvä kuopanne (kuoppa 4, pyyntikuoppa ?). Tästä kuopasta noin 10 m länteen on 3,0-3,5 m halkaisijaltaan oleva ja noin 0,8 m syvä kuoppa (kuoppa 5). Se on suon reunasta nousevan rinteen päällä. Kuopan pohja on länsi - itä -suuntainen ja vajaan metrin pituinen. Kuopan pohjoisreunalla on matala valli.
Kuopasta nro 5 noin 50 m etelään, kohdassa, jossa joki tulee lähimmäksi kankaan länsipäätä, joen rannasta nousevan rinteen päällä on 3,5 m halkaisijaltaan oleva ja noin 1,0 m syvä kuoppa.

Järvenpäänkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pirttijärven pohjoispäässä, Pirttiperän koillisrannalla olevassa niemessä, runsaat 200 m Pirtti-Valkeisen länsipäästä lounaaseen. Paikalla on tasainen mäntykangas, rannassa on noin kahden metrin korkuinen loiva törmä. Maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa. Niemen kärjen törmän juurella on muikunpyytäjien nuotiopaikka. Sen läheltä, törmän kuluneesta rinteestä on tullut esille kvartsi-iskoksia. Niemen kärjestä noin parinkymmenen metrin päässä on muutama suuri maakivi. Niistä kuusi metriä luoteeseen on laakea, noin 3,5 m halkaisijaltaan ja noin 30 cm syvä painanne. Sen suunta on pohjoinen -etelä eli kohtisuoraan rantaa vastaan.
Kivistä 14 m kaakkoon on toinen, 1,5 m pituinen, 1 m:n levyinen ja noin 20 cm syvä painanne. Painanteet ovat todennäköisesti täyttyneitä pyyntikuoppia. Painanteissa oli normaali maannos.
Lukuisissa koepistoissa ei ollut mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.
Vuoden 2013 inventoinnissa tasanteen reunalla on havaittu viisi matalahkoa kuoppaa, joiden halkaisija vaihtelee 1-3 m välillä. Muodoltaan kuopat ovat pitkulaisia. Yhdessä kuopista oli havaittavissa vallia. Lisäksi rantatörmästä löydettiin useita kvartsi-iskoksia.

Kauhaniemi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Pesiöjärven itärannalla, peruskarttaan merkitystä Rantalan talosta noin 0,8 km luoteeseen ja noin 100 m Kauhaniemen eteläpuolella. Rantatörmän päällä 30-40 m rannasta ja 3-4 m järven pintaa korkeammalla on tien molemmin puolin tien levennykset. Tien pohjoispuolen levikkeen reunasta on tullut esille kvartsi-iskoksia noin 10 m matkalta, joitakin kvartseja myös tien eteläpuolelta. Alueella kasvaa synkkää, kuusivaltaista havumetsää, maaperä on hyvin kivikkoista, kivien välissä on hiekkaa. Myös ranta on kivikkoinen. Paikka ei sijainniltaan ja maastoltaan vaikuta mitenkään asumiseen soveltuvalta.

Särkäntauslammit SW (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Pärsämönsärkällä, runsaat 2,1 km Juntusrannan tiestä nro 913 itään, läntisen Särkäntauslammin eteläpuolella. Pärsämönsärkkä on pääosin korkea ja kapea länsi-itä -suuntainen harjanne, joka ulottuu itärajalle asti. Kyseessä olevassa kohdassa särkän laki on vain runsaat 10 m leveä, siinä on myös pieni notkelma. Paikalla kasvaa vanhaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on paksuhkoa sammalta, puolukkaa ja vähän suopursua.
Särkän harjalla kulkevan polun pohjoispuolella on noin 3 x 2 m kooltaan oleva, noin 0,5 m syvä, itä-länsi -suuntainen kuoppa. Siinä on selvä, pitkulainen, noin metrin pituinen pohja. Polku kulkee kuopan eteläreunan yli. Tästä kuopasta noin 4 m kaakkoon, polun eteläpuoelella on pyöreähkö, vajaan 3 m halkaisijaltaan oleva ja noin 0,5 m syvä kuoppa.

Alanne (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Taivalkosken rajasta noin 3,5 km, Lehtovaarasta vajaat 4 km koilliseen, Saarijärven ja Aittojärven välisen kannaksen eteläosassa, Hossan opastuskeskuksesta 13,5 kilometriä länsilounaaseen. Kannas on lounas-koillinen -suuntainen, vajaan kilometrin pituinen ja leveydeltään sadasta metristä kahteen sataan metriin. Sitä pitkin kulkee Perangan ja Hossan välinen metsätie. Kannaksen pohjoisosassa on 0,5 km pituinen, pari metriä järviä korkeampi tasainen kangas, joka pohjoisessa rajottuu järvet toisiinsa yhdistävään Aittosalmeen. Kankaan koillisosassa sijaitsee pyyntikuoppakohde Suomussalmi 292 Alanteenvirta. Lounaassa kangas rajoittuu notkelmaan, jonka jälkeen alkaa lounasta kohti kohoava kumpare.
Kumpareen kärjessä, notkelman lounaisreunassa kääntyy kannasta pitkin kulkevalta tieltä pieni tienpätkä luoteeseen., Saarijärven rantaan, jossa on rangoista tehty verkkovaja. Saarijärven puolella, verrkovajasta noin 35 m ja noin 20 m länteen, rannasta nousevan rinteen päällä, on laakeat, noin 3,0 m halkaisijaltaan ja noin 0,3 m syviset kuopat (kuopat 1 ja 2). Verkkovajasta noin 5 m etelään ja rannasta noin 10 m päässä on pyöreä, noin 3,5 m halkaisijaltaan oleva ja noin 0,5 m syvä kuoppa (kuoppa 3) . Se on osittain täyttynyt roskista. Verkkovajalle johtavan tienpätkän pohjoispuolella, osaksi tien alle jääneenä on epämääräinen painanne (kuoppa 4) noin 15 m:n päässä tiestä ja noin noin 20 m kuopasta 3 kaakkoon.
Tien toisella puolella olevasta saunan jäännöksestä 5 m länteen, rannasta noin 20 m ja tiestä noin 10 m:n päässä on pyöreähkö, noin 3,0 m halkaisijaltaan oleva ja noin 0,6 m syvä kuoppa (kuoppa 5). Tästä kuopasta noin 100 m lounaaseen, Porkkasuovannon rannasta nousevassa rinteessä on samanlainen kuoppa (kuoppa 6). Tästä vielä saman verran lounaaseen, suunnilleen kohdassa, jossa Porkkasuvannon ranta kääntyy etelään, on matala noin 2,0 m halkaisijaltaan oleva ja noin 0,3 m syvä painanne (kuoppa 7).
Metsähallituksen inventoinnissa 2007 on todettu kuopan 2 länsipuolella yksi kuoppa lisää. Samoin kuopan 1 itäpuolelta rannasta on havaittu esihistorialliseen toimintaan viittaava kvartsi-iskos. Alueella on myös useita historiallisen ajan - todennäköisesti 1800-1900-lukujen - toimintaan liittyviä jäännöksiä, kuten hirsirakennuksenpohja, mahdollisesti kalasaunaan kuuluva kiuas, maakuoppia ja vetotaipaleeksi tulkittu kanavakaivanto.

Valkeainen N (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Valkeaisenjärven ja sen pohjoispuolella olevan Hoikanlammen välisellä, runsaat 100 m leveällä kannaksella, noin 1,5 km pohjoiseen peruskarttaan merkitystä Lehtoselän talosta ja noin 1,8 km länteen Ahvelan talosta. Kannaksen pohjoisosa on suota, etelässä, lähellä Valkeaista on kuivaa kangasmetsää kasvava hiekkaharjanne. Sen pohjoisreunassa kulkee tie, josta harjanteessa olevan notkelman kohdalla kääntyy uloke Valkeaisen rantaan.
Pyyntikuoppa, joka on halkaisijaltaan noin 3 m ja syvyydeltään noin 0,4 m, on tien ja Valkeaisen välissä, rantaan kääntyvän tien ulokkeen länsipuolella, harjanteen keskellä. Lisäksi kuopan lähialueilla on kolme epämääräistä painannetta, jotka tuskin kuitenkaan ovat pyyntikuoppia.

Vuokin Honkisaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven keskivaiheilla, Selkäsaaren ja Vuokinniemen välissä, 1 km Lehtoniemen talosta pohjoiseen. Honkisaari on 0,9 x 0,2 km kokoinen, itä-länsi -suuntainen saari. Sen korkeimmat osat ovat vajaat 10 m nykyistä vedenpintaa korkeammalla. Vesien säännöstely on muuttanut rantaviivaa melkoisesti. Honkisaaren länsikärjen eteläranta on hiekkaa, joukossa on jonkin verran pienehköjä kiviä. Rannalla on havaittavissa myös rautakuonaa. Rantahietikolta on tullut esille myös kvartsi-iskoksia. Niitä on löydetty myös länsikärjen pohjoisrannalta.
Tutkimuksissa 2017 todettiin, että saaressa on säilynyt moniperiodinen asuinpaikka.

Antinsaari SE (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven kaakkoisosassa, Ala-Vuokin kylästä 6 km kaakkoon, Mutkalan talosta 0,8 km luoteeseen ja Kinnulanniemestä 0,5 km kaakkoon. Kyseessä on 0,6 x 0,2 km kokoinen, pääasiassa mäntymetsää kasvava saari.
Antinsaaren kaakkoisranta on matalaa, vedensyömää kivikkoa ja hietikkoa, takana on nuorta mäntymetsää. Kaakkoiskärjen itärannalta, noin 4 m korkeimman veden rajasta veteen päin on tullut esille yksi saviastian pala, mutta ei muita löytöjä. Etelärannan länsiosassa, noin 15 m kohdasta, jossa matala hiekkainen ranta vaihtuu jyrkemmäksi kivikkorannaksi, vastapäätä Huhmarlahden taloa, on tullut esille luontainen vuolukiven kappale.
Saaren itäkärjessä kerrotaan olevan puolenkymmentä tilapäsihautaa. Alue on matalaa ja soistunutta, nuorta mäntymetsää kasvavaa. Epätasaisessa maastossa on havaittavissa epämääräisiä painanteita.

Okkosenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuokkijärven länsipäässä, Niipaskosken yläpuolella, Niipaslahden pohjoisrannalla olevassa Okkosenniemessä, 1,0 km peruskarttaan merkitystä Haminan talosta itäkaakkoon. Okkosenniemi on ilmeisesti vesien säännöstelyn mantereesta erottama 0,4 x 0,1 km kokoinen saari. Saari kasvaa mäntykangasta. Kaakkoiskulmassa on kesämökki, jota ei ole merkitty peruskarttaan. Rannat ovat vesien säännöstelyn pahoin kuluttamat. Eteläranta on hiekkaa, paikoin hiekassa on myös kivikkoa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Okkosenniemen etelärannalta, rantahietikolta.

Savilahti (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Kylmäjärven eli Juntusjärven pohjoisrannalla, Savilahden itäpuolella ja Juntusrannan koulusta noin 200 m länteen olevan niemen alueella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemen länsirannalta rantavedestä ja länsiosaan tehdyistä lapinpistoista. Niemessä on sijainnut historiallisen ajan (?) raudanvalmistuspaikka. Kohde on vesien säännöstelyn pahoin tuhoama.

Pesiönjärvi Kirkkosaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Pesiönjärvessä, lähellä Kiantajärveen laskevaa Myllyjokea on pitkulainen Kirkkosaari, joka on ollut kauan hautausmaasaarena. Saareen ei enää haudata, mutta siellä on edelleen rauta- ja puuristejä sekä hautakiviä. Tarinan mukaan hautamuistomerkkien joukossa on myös 2 ristiä, jotka paikkakunnan ensimmäiset sepät ovat eläessään takoneet itselleen. Joissakin risteissä on numeroita ja kirjaimia väärinpäin.
Vuoden 2012 inventoinnissa voitiin todeta, että havaittavissa olevat haudat keskittyvät saaren keskiosiin ja pohjoisimpaan niemeen. Eteläisessä osassa on yksi metallinen risti Pekka Keräsen (k. 1881) haudassa, muutamia puisten ristien lahonneita jäänteitä ja lukuisia painanteita vanhoista haudoista. Saaressa mukana olleen oppaan mukaan saaren eteläinen pengermä jatkuen kohti saaren itäosaa on ollut aikoinaan täynnä hautoja, mutta niistä ei ole enää jälkiä näkyvissä maanpinnalla. Muistitiedon mukaan saareen on haudattu vainajia jo 1700-luvun lopulla. Saaren pohjoisosa vihittiin käyttöön vuonna 1855. Saareen on haudattu Jooseppi Kyllönen (Ryysyrannan Jooseppi). Kauppias Venja Niemen hautana on puinen grobnitsa. Muinaisjäännösrekisterissä mainitut hautakivet, joissa on nurinpäin tehtyjä kirjaimia kuuluvat Yrjö ja Johanna Juntuselle, jotka on haudattu vuonna 1916. Hautakivet ovat yleisimpiä muistomerkkejä, myös muutamia puisia ja metallisia hautamuistomerkkejä löytyy. Pesiöjärveen vuonna 1947 hukkuneille miehille on oma risti. Pikkulapsena kuolleita on paljon. Viimeisimmät hautaukset ovat vuosilta 1992, 1996 sekä sukuhaudoissa 2009 ja 2010. Kirkkoherra Kormilaisen lehtiartikkelin mukaan saareen on haudattu viime vuosina yksittäisiä Pesiökylästä juuret omaavia vainajia, joita on tuotu jopa Ruotsista asti.

Kiantajärvi Kirkkosaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Saari sijaitsee Kiantajärvessä, 2,5 km Suomussalmen kirkosta luoteeseen.
Suomusalmelaisten päähautausmaa oli Paltaniemellä, jonne ruumiiden kuljetus kelirikon aikaan oli hankalaa. Suomussalmella tuli tavaksi haudata vainajat saariin. Hautasaaria oli 1800-luvulla virallisesti neljä: Kiantajärvessä, Pesiöjärvessä, Piispajärvessä ja Vuokkijärvessä. 1800-luvulla suunniteltiin, että Kirkkosaaren länsikulmalle rakennettaisiin ruumishuone. Se toteutettiin kuitenkin muualle.
Tällä hetkellä näkyvissä olevat haudat keskittyvät saaren eteläosaan. Saaren länsiosassa on havaittavissa kivirivejä sammalen alla. Kyse voi olla aidasta tai rakennuksen pohjasta. Näille tienoille suunniteltiin ruumishuonetta, joten paikalla on voinut olla aikaisempi rakennus tai suunnitellulle ruumishuoneelle on jo raivattu tilaa. Saaren koillisosassa on hautakuoppia, joissa ei ole hautakiviä. Yksi kuopista on kookkaampi monttu. Saaren luoteisosassa haudat ovat tiiviimmin ja päällekkäin vanhojen hautojen kanssa. Puun juurilta löytyy vanhoja (haudoilta poistettuja) puuristejä ja tekstittömiä metallilevyjä. Saaren hautakivien tekstien perusteella vanhin hauta kuuluu pastori Carl Saxalle (1754–1821), joka oli Suomussalmen ensimmäinen kappalainen. Saxa yritettiin Suomussalmelle siirryttyään murhata ja hän kärsi elämänsä aikana useista mielenhäiriökohtauksista. Hänen alkuperäisen muistotaulunsa teki Ilmari Kianto. 1950-luvulla se makasi jo maassa haljenneena. Saarelle on haudattu myös mm. rovasti Calamnius (1896–1954) ja 18 kirkkomatkalla vuonna 1847 hukkunutta ruhtinansalmelaista. Viimeisin saareen poikkeusluvalla haudattu vainaja oli Ilmari Kiannon vuonna 1954 kuollut vaimo Elsa Maria. Hautamuistomerkit ovat melko tasapuolisesti kivestä, metallista ja puusta tehtyjä. Rannassa on yksi grobnitsa. Useilla haudoilla oli tuoreita kukkia, joten haudoilla vieraillaan yhä. Saarella on myös kivikautinen asuinpaikka (Kirkkosaari).

Pohja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 20 km lounaaseen, Pohjan talosta noin 100 m pohjoisluoteeseen, pienen ojan länsipuolella olevalla pellolla. Talon ja peltojen välissä kiemurtelee osaksi kaivettu luonnonoja, joka virtaa noin 1,5 m syvällä. Pellot sen länsipuolella laskeutuvat loivasti sitä kohti.
Kivitaltan KM 3862:5 tarkkaa löytöpaikka ei ole tiedossa. Pihapiiristä luoteeseen ojan länsipuolelta on löytynyt hukkaantunut reikäkivi.

Mäntykumpu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 17,8 km lounaaseen, Pelson maantien koillispuolella, Mäkitalon pihassa olevalla kumpareella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille kasvimaata tehtäessä noin 30 cm syvästä. Esineiden löytöpaikka talosta pohjoiseen, kankaalla kallion päältä soransekaisesta hiekasta, kahden metrin etäisyydellä toisistaan. Paikalla todettiin myös ukonkiveä.
Inventointi 2017: Alue on talon pihamaata.

Sorsa (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 16 km lounaaseen, Sorsan talosta noin 120 m itään, Neittävänjoen molemmin puolin olevilla pelloilla
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan; pellot olivat osittain laidunmaana, osittain pusikoituneet.

Suutari (785010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 9,2 km, Syväjärven ja Likaisen lammen välisen puron pohjoispuolella olevalla pellolla, Suutarin talosta kaakkoon. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltotöissä tai poimittu viljelyspellon pinnalta.
Inventointi 2017: Pelto oli kesannolla. Topografia ja hiekkainen maaperä ovat otollisia asuinpaikalle.

Koukkari (785010005) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 9,2 km lounaaseen, Likaisen ja Ahveroisen lampien välillä Koukkarin talon paikkeilla. Paikalta on kokoelmiin saadun kaksoistasataltan (KM 2378:4) lisäksi neljä muuta kiviesinettä, joiden olinpaikasta ei tietoa.
Inventointi 2017: Pelto oli kesannolla ja osittain pusikoittunut.

Nimisjärvi Pellonpää (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven lounaisrannalla Pellonpää-nimisen talon pelto- ja pihamaa-alueella. Asuinpaikkalöytöjä on tullut eniten esille rannasta, mutta löytöalue ulottuu kokonaisuudessaan 100 - 200 m rannasta. Maaperä alueella on hienoa, kivetöntä hiekkaa.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan, pellot olivat heinällä.

Nimisjärvi Raappana (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven lounaisrannalla noin 200 m pitkällä ja ainakin 15 m leveällä rantatörmää noudattavalla vyöhykkeellä. Asuinpaikka-alue on pihamaata ja entistä peltoa.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan, itäpuolinen pelto oli heinällä.

Nimisjärvi Sillankorva (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven eteläkulmassa Nimisjoen niskan itäpuolella. Alueelle on rakennettu Vaalasta Säräisniemelle ym. kulkevaan tien silta ja alue on osittain tuhoutunut. Asuinpaikkaa on tutkittu koekaivauksin 2001.
Vuonna 2016 tarkastettiin sillan länsipuolista aluetta. Paikalla ei todettu mitään merkkejä asuinpaikasta. Vanhojen 1800-luvun tietojen mukaan mainitaan Sillankorvan asuinpaikan vastarannalta löydetyn kiviesineen, jonka tarkkaa löytöpaikkaa ei tunneta. Löytö mainitaan edelleen myöhemmissä kertomuksissa ja sen perusteella on ajateltu asuinpaikan ulottuvan ko. alueelle.
Sillankorvan asuinpaikalta on myös pronssinen kaularenkaan katkelma KM 7526:1.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan.

Nimisjärvi Uusitalo (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven kaakkoisrannalla, järven ja maantien välillä. Asuinpaikka-alue on entistä peltoa ja metsikköä ja se liittyy välittömästi edelliseen, Sillankorvan asuinpaikkaan. Vuoden 1969 inventoinnin aikana alue oli kasvillisuuden peittämä.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan.

Nimisjärvi Niemelänniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven kaakkoisrannalla, rantavyöhykkeellä. Asuinpaikka-alue on entistä peltoa ja metsikköistä niemeä.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan.

Nimisjärvi Järventaka (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven kaakkoisrannalla, Järventaka-nimisen talon ympärillä ja sen kohdalla olevassa pienessä niemekkeessä. Vuoden 1969 inventoinnissa havaitut asuinpaikkajäljet todettiin pihan ja rannan välistä. Vuonna 1987 ei tehty havaintoja muinaisjäännöksestä.
Yhteinen rajaus inventoinnin kohteiden 70-73 Nimisjärvi Sillankorva, Uusitalo, Niemelänniemi kanssa aikaisempien tutkimusten perusteella.

Nimisjärvi Välitalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven kaakkoisrannalla, Välitalo -nimisestä talosta noin 100 m kaakkoon, ranta-alueella.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan. Pelto oli heinällä.

Nimisjärvi Kökkölä (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kökkölän asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven itärannan pohjoisosissa, Syväharjun tilan alueella, Puhakka- ja Kaski -nimisten tilojen välissä. Syväharjun tila oli aiemmin nimeltään Kökkölä. Asuinpaikka-aluetta on koko tilan rantaan rajoittuvalla osalla. Alue on aiemmin ollut viljelysmaata, mutta nyt se on metsitettyä peltoa. Alueen luoteisosassa on noin metrin korkuinen rantatörmä, jonka yläpuolella on kapea muokkaamaton kaista. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille törmän yläpuoliselt alueelta.
Asuinpaikka-alue on suurelta osin tuhoutunut peltoviljelyssä ja rannan kulumisen seurauksena. Vain hyvin kapea kaistale asuinpaikka-aluetta on jäljellä rantatörmän partaalla alueen luoteispäässä.
Kohteet Toivola (67) tunnus 785010015, Puhakka 785010014 ja Kökkölä 785010013 muodostavat yhtenäisen asuinpaikkavyöhykkeen, jollaisena ne joissakin tutkimuksissa on käsitelty. Näin on tehty myös 2017 inventoinnissa. Puhakka ja Kökkölä eivät varsinaisesti kuuluneet päivitysinventoinnin 2017 piiriin. Alue on säilynyt ennallaan.

Nimisjärvi Puhakka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjärven koillisrannalla ja pohjoispäässä olevien Puhakan ja Syväharjun tilojen rantapelloilla, noin 0,7 km pitkällä rantavyöhykkeellä. Asuinpaikka-alue sijoittuu noin metrin korkuisen rantatörmän päälle. Peltoalueelle sijoittuva asuinpaikka on suurelta osin tuhoutunut maanviljelyksessä.
Kohteet Toivola (67) tunnus 785010015, Puhakka 785010014 ja Kökkölä 785010013 muodostavat yhtenäisen asuinpaikkavyöhykkeen, jollaisena ne joissakin tutkimuksissa on käsitelty. Näin on tehty myös 2017 inventoinnissa. Puhakka ja Kökkölä eivät varsinaisesti kuuluneet päivitysinventoinnin 2017 piiriin. Alue on säilynyt ennallaan.
Neittäväntien pohjoispuolelta on 3.6.2019 löytynyt kvartsiitti-iskoksia ja muutama kvartsin siru. Löytöpaikka on merkitty alakohteeksi. Aluerajausta muutettu kattamaan alakohteen löytöpaikan alue 30.8.-22.
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 10838.
2024: alakohteeksi lisätty muinaisjäännösalueen keskivaiheilla, pohjoisosassa sijaitseva tervahauta, jonka eteläpuolelta on löydetty kvartsi-iskoksia (alakohde).

Nimisjärvi Toivola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimijärven pohjoisrannalla Neittävälle johtavan maantien varressa, tien ja järven välisellä peltoalueella. Maaperä alueella on hiekkapitoista multaa.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan. Kohteet Toivola (67) tunnus 785010015, Puhakka 785010014 ja Kökkölä 785010013 on yhdistetty, koska ne muodostavat yhtenäisen asuinpaikkavyöhykkeen ja ne on joissakin tutkimuksissa käsitelty yhdessä. Puhakka ja Kökkölä eivät varsinaisesti kuuluneet päivitysinventoinnin 2017 piiriin.

Nimisjoki Patokaarto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjoen länsirannalla, sillasta noin 0,5 km etelään. Asuinpaikka-alue on kostean suoalueen keskellä oleva korkeampi hietikkopaikka.

Nimisjoki länsiranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisojan länsirannalla, sillasta noin 0,7 km etelään. Asuinpaikka-alue on suoalueen keskellä oleva hiekkapohjainen paikka.

Nimisjoki Patokenttä (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisojan itäpuolella, mutkan kohdalla,sillasta noin 0,850 km eteläkaakkoon. Asuinpaikka-alue on suoalueen keskellä oleva korkeampi ja kuivempi paikka.

Nimisjoki Tavioja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisjokeen lännestä laskevan Taviojan suulla ja varressa, sillasta noin 950 m etelään. Asuinpaikka-alue on nykyisin suomaastoa.

Nimisjoki Kaitanen (Asuinpaikat)
Varhaismetallikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nimisojan suun molemmin puolin olevilla hiekkatörmillä, runsas kilometri sillasta eteläkaakkoon, Oulujärven rannassa.
Kaitanen W sijaitsee Nimisojan länsipuolella, Nimisojan ja Oulujärven Pukkilahden välissä. Ranta-aluetta rajoittaa mantereen puolelta matala ja heikosti erottuva törmä, joka vaikuttaa vanhalta rannalta. Siitä alkaa hieman korkeampi kangasmetsä, joka pohjoisessa vähitellen soistuu ja 0,1-0,2 km päässä muuttuu Nimisojaa reunustavaksi suoksi.
Kaitanen E sijaitsee Nimisojan itärannalla. Siellä on noin 0,1 km leveä, hyvin matala, pensaikkoa ja kortetta kasvava, mutta muuten avoin rantaliete. Vesi on selvästi aiemmin kuluttanut törmää, jonka päällä kasvaa luonnontilaista kangasmetsää. Kuivan kankaan alue on kapea, pohjoisessa sitä rajoittaa suo. Rannan ja suon välinen alue on Nimisojan kohdalla noin 25 m levyinen. Itää kohti se kapenee ja vajaan 0,2 km päässä se Nimisojasta suo ulottuu rantaan asti.
Asuinpaikalta tutkimuksissa esille tullut keramiikka-aineisto on varhaismetallikautista (Sär 2-tyypin) keramiikkaa.

Nimisjoki yläosa (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kivipato sijaitsee Nimijoen sillasta noin 150 m alaspäin. Kivistä tehdyn padon jäännöksiä on havaittavissa joen kohdalla.
Inventointi 2017: Vesi oli niin korkealla, ettei kohdetta voitu havaita. Myös kaikki muut Nimisjoen kohteet olivat veden alla.

Nimisjoki alaosa (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kivipato sijaitsee Nimisjoen sillasta noin 950 m eteläkaakkoon. Mahdollisia kivistä tehdyn padon jäännöksiä on havaittavissa joen kohdalla.

Kanttura (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 7 km länsiluoteeseen, Oulujoen pohjoisrannalla, Nuojuanlammesta länteen olevassa Kantturanniemessä. Asuinpaikka-alue on peltoa ja pihamaata. Asuinpaikkalöydöt on poimittu perunapellosta sekä harjun päältä sähkölinjan kohdalta. Alueella lienee ollut pienialainen leiripaikka tai useampia, joista 2004 tarkastuksessa ei todettu jälkiä.
Inventointi 2017: Pelto oli heinällä ja talon piha nurmella, harjulla ei tehty havaintoja asuinpaikasta.
Vuoden 2022 inventointihaavintojen mukaan rakentamisesta huolimatta muinaisjäännöstä voi olla säilyneenä pihamaan kerroksissa.

Askolankangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 7 km länsiluoteeseen, Oulujoen pohjoisrannalla, Nuojuanlammesta länteen olevan Kantturanniemen pohjoispuolella korkean törmän päällä. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka (a) ja pyyntikuoppakohde (b). Ks. erilliskohteet.
Asuinpaikka-alue on jyrkän harjun päällä, sähkölinjan kohdalla. Asuinpaikkalöydöt on poimittu sähkölinjan kohdalta. Paikalta on löytynyt kvartsiesineitä, -iskoksia ja palanutta luuta.
Noin kilometrin pituisella matkalla on ainakin 226 matalaa, pyöreää, halkaisijaltaan 3-4 m olevaa kuoppaa, jotka ovat kahdessa muodostumassa. Kuoppia on pidetty pyyntikuoppina, mutta osa kuopista saattaa olla tervahautoja tai hiilimiiluja. Vuoden 2007 kartoituksen yhteydessä kuopista voitiin erottaa neljä erilaista tyyppiä; pyöreä (155 kpl), soikea (69 kpl), suorakulmainen (2 kpl) ja kolmiomainen (1-2 kpl).
Eteläosassa kohde jatkuu todennäköisesti noin 100 metriä nykyistä rajausta pitemmälle Askolanniemeä pitkin kaakkoon, sähkölinjan kaakkoispuolelle, missä Lidar-aineiston perusteella on vielä kymmenkunta kuoppaa (havaittu VARK-hankeessa, 10/2020). Näistä kuopista ainakin osa on kartoitettu vuoden 1954 inventoinnissa.
Tarkemmin tuntemattomasta paikasta Askolankankaalta on löytynyt poikkiteräinen rautanuolenkärki (KM 42950:1).

Lamminaho (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 2,5 km luoteeseen, Oulujoen pohjoisrannalla, Lamminahon museokäytössä olevan talon luona. Asuinpaikka on mahdollisesti voimalaitostyön yhteydessä tuhoutunut. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tilan pelloilta tai aivan joen rannasta. Nuojuan voimalaitoksen valmistuttua on löytöpaikka, joka on noin 1,5 km ylöspäin padosta joen pohjoisrannalla, nähtävästi jäänyt veden alle.
Inventointi 2017: Museoalue, piha nurmella.

Koivuniemi (785010028) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 2 km pohjoisluoteeseen, Oulujokeen pohjoisesta laskevan Kutujoen suulla. Asuinpaikka-alue on rantapeltoa
Inventointi 2017: Alue oli osittain pakettipeltona, osittain pihanurmena.

Niskakosken kk. (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 2,2 km pohjoisluoteeseen, Oulujokeen pohjoisesta laskevan Kutujoen suulla olevan Mantereenlammen luoteisrannalla. Asuinpaikka-alue on piha- ja puutarhamaata.
Inventointi 2017: Alue oli pihamaata.

Karppila (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 2,2 km pohjoisluoteeseen, Oulujokeen pohjoisesta laskevan Kutujoen suulla olevan Mantereenlammen luoteisrannalla, kansakoulusta noin 100 m koilliseen. Löydöt KM 17970:1-2 rantatörmän päältä (koordinaatit)
Inventointi 2017: Rantatörmä oli nuoren puuston peittämä.

Lassila (785010031) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 2,3 km pohjoiseen, Oulujokeen pohjoisesta laskevan Kutujoen pohjoisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantapellosta.
Inventointi 2017: Löytöalue on nykyään pihamaata ja nurmea.

Vintteri A (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 3,4 km pohjoiseen, Yläjärven lounaisrannalla, soraharjun päässä olevan pienen sorakuopan luona, Vinterin talosta noin 60 m lounaaseen, pellon reunan ja kylätien välillä. Hiekanottopaikan länsireunalla on vuoden 1969 mukaan "maakumpu, vanha tervahauta". Kuvauksen mukainen kohde on paikannettu 2008 noin 60 m länteen ilmoitetusta kohdasta ja asuinpaikkalöydöt lienevät näiltä paikoin, eivät Vintterin piha-alueelta. Sorakuopan siajinniksi ilmoitetetaan 2008 noin p = 7167177, i = 3490220.
Inventoinnnissa 2017 todetaan paikalla olevan uusia rakennuksia, vanhaa sorakuoppaa ja "tervahautaa" ei tuolloin havaittu. Kohteen tarkastusten ristiriitaisuuksien vuoksi kohteen sijainti on epävarma.
2021: Vuonna 2008 tarkastetun sorakuopan länsipuolella on kaksi kumpua, jotka ovat todennäköisesti hiilimiiluja, joita ei ole avattu ja purettu. Aiemmin ne on tulkittu tervahaudoiksi (ks. alakohteet). Tarkastuksen aikana ei tarkistettu vanhan sorakuopan aluetta, ja hiilimiilujen läheisyydestä ei tavattu merkkejä kivikautisesta asutuksesta. Kohteesta noin 4 km etelään sijaitsee Myllyrannan rautaruukki (1000005551).

Järvelä A (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 4 km pohjoiskoilliseen, Yläjärven kaakkoisrannalla, Järvelän talon ympärillä olevilla pelloilla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltotöiden yhteydessä päärakennuksen länsi-, lounais- ja koillispuolelta.
Inventointi 2017: Löytöalue oli pakettipeltoa ja pihanurmea.

Järvelä B (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 3 km pohjoiskoilliseen (Inv. 1969 kohde 101), Järvelän talosta 450 m lounaaseen, Yläjärven ja Alajärven välillä olevalla harjulla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille harjun päällä kulkevan tien kohdalta. Löytöjä länteen laskevalta rinteeltä. Kohteesta noin 200 metriä luoteeseen olevan hiekkakuopan alueelta on tietoja mahdollisesta tuhoutuneesta kalmistosta (Inv. 1969, kohde 102),
Inventointi 2017: Löytöalueen pinta oli osittain kuorittu. Paikalle tehdyistä koepistoista ei tehty uusia havaintoja.

Lepistö (785010035) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 3 km pohjoiskoilliseen, Yläjärven, Keskijärven ja Alajärven välisellä niemellä Lepikko-nimisestä tilasta länteen olevalla pellolla. Asuinpaikalta tiedetään tulleen esille kiviesineitä, mutta niitä ei ole toimitettu museon kokoelmiin.
Inventointi 2017: Kohdetta ei paikallistettu, alue on ojitettua rämettä.

Kankaanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 3 km pohjoiskoilliseen, Keskijärven ja Alajärven välisen Kankaanjoen pohjoisrannalla. Asuinpaikka-alue on pelto- ja metsämaata. Vuoden 1969 havainnot hiekkaiselta polulta harjun lounaisrinteestä sekä pienen hiekanottopaikan laitamilta.
Inventointi 2017: Kohdetta ei paikallistettu, alueella on rantasuota ja rämettä.

Rintelä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 3 km pohjoiskoilliseen, Keskijärven ja Alajärven välisen Kankaanjoen pohjoisrannalla, tilan päärakennuksesta 60-120 m kaakkoon olevan pellon alueella. Paikalta on useita kiviesineitä.
Inventointi 2017: Löytöalue oli heinällä.

Poukamo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 2 km kaakkoon, Vaalanlammen länsipuolella, sen ja Jylhämälle vievän tien välissä. Asuinpaikka-alue on viljelysmaata. Löydöt ovat tulleet esille peltotöiden yhdessä tai ne on poimittu pellon pinnalta.
Inventointi 2017: Alue oli heinällä, osa rantakaistaleesta oli sinne tehtyjen veneenlaskupaikan ja laiturin takia tasoitettu, paikalle on myös tie ja kääntöpaikka.

Hovila (785010039) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 25 km kaakkoon, Manamansalon pohjoisosassa, Kaaresjärven ja Martinlahden välisellä kannaksella, Hovilan talon ympärillä olevan pellon alueella.
Inventointi 2017: Talo on enää vapaa-ajan käytössä, piha-alue ja lähipellot ovat pusikoituneet tai korkean heinän peittämiä. Paikalla ei tehty uusia havaintoja.

Kaares (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 25 km kaakkoon, Manamansalon pohjoisosassa, Kaaresjärven ja Martinlahden välisellä kannaksella, talon pohjoispuolisella peltoalueella.
Inventointi 2017: Löytöalueen pellot olivat kesannolla, uusia havaintoja ei tehty.

Muinaiskirkko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 24 km kaakkoon, Manamansalon pohjoisosassa, muinaiskirkon muistomerkin luona. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille lähinnä sortuvasta rantatörmästä. Maaperä alueella on hienoa hiekkaa.
Inventointi 2017: Törmää tarkastettiin n. 100 m pohjoiseen ja etelään. Alue oli aluskasvillisuuden peittämä, eikä uusia havaintoja tehty. Kyseessä on neoliittinen - varhaismetallikautinen asuinpaikka, joka liittyy vaiheeseen, jolloin Rusilanlahti oli vielä järvi.

Kekkola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Jylhämän voimalaitoksesta noin 21 km itäkaakkoon, Oulujärven Jaalanganlahden suun itäpuolella, luode-kaakko -suuntaisen Kekkolanniemen pohjoislaidalla olevalla peltoalueella. Asuinpaikka-aluetta lienee yhtenäisenä vyöhykkeenä niemen ympäri.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan. Pelto oli inventointihetkellä heinällä.

Harju (785010043) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Oulujärven Jaalanganlahden suun itäpuolella, Kekkolanniemen etelälaidalla olevalla lounaaseen viettävällä peltorinteellä. Rinne päättyy jyrkkään töyrääseen, jonka juurella alkaa rantakivikko. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltomaasta.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan. Pellot olivat inventointihetkellä heinällä.

Jokela (785010044) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Oulujärven Kankarinlahteen laskevan Pouhunpuron suupuolen länsipuolella, maantiestä etelään, Jokelan tilan asuinrakennuksesta noin 100 m etelään olevalla alueella. Asuinpaikalta kerrotaan löytyneen useita kiviesineitä, mutta niitä ei ole toimitettu museon kokoelmiin.
Inventointi 2017: Löytöalue oli osittain pakettipeltoa ja osittain metsittynyttä peltoa.

Pöppölä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kaihlasen järven lounaispuolella, Pöppölän talosta luoteeseen olevalla pellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltotöiden yhteydessä.
Inventointi 2017: Pellot olivat heinällä. Löytötietojen ja paikalle ilmestyneen naapuritilan omistajan antamien tietojen perusteella asuinpaikka-alue on todennäköisesti laaja ja muodostaa yhtenäisen nauhamaisen vyöhykkeen kohteen 37 Kuikkamäki kanssa.

Kuikkamäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kaihlasen järven luoteispään lounaispuolella, Kuikkamäen talon pelloilla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltotöiden yhteydessä.
Inventointi 2017: Löytöalue on metsittynyt ja pusikoitunut. Asuinpaikka-alue on todennäköisesti laaja ja muodostaa yhtenäisen nauhamaisen vyöhykkeen kohteen 36 Pöppölä kanssa (ks. kohteen 36 kuvaus).

Anttila (785010047) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Otermajärven Isonselän länsirannalla, Anttilan tilan Harjupellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta. Pellot ulottuvat rantaan saakka. Alavat ja kosteat rantapellot erottaa pieni töyräs korkeammalla olevasta Harjupellosta. Asuinpaikka on ilmeisesti tällä ylemmällä terassilla pihan itäreunalla.
Inventoinnissa 2017 talon todettiin olevan vapaa-ajankäytössä ja alueen nurmea ja puutarha-aluetta.

Keski-Uonua (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Keski-Uonua ja Ala-Uonua järvien välisellä kannaksella, Keski-Uonua järven etelärannan hiekkarannalla. Järven kannas on asuinpaikan kohdalla 620 m:n levyinen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahiekasta ja matalasta vedestä.
Ala-Uonuan pohjoisrannalta on lyödetty tasataltta KM 3862:18. Sen tarkka löytöpaikka ei ole tiedossa
Inventointi 2017: Alue on nykyään vapaa-ajan asunnon piha-aluetta.

Kaivosoja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Oulujärven rannalla, Manamansalon itäosaan pistävän Martinlahden länsirannalla, Kaivosojan suun pohjoispuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantatörmässä olevan hiekkakuopan reunasta ja rantaan tulevan tien varresta.
Inventoinnissa 2017 ei sorakuopan reunasta tehty uusia havaintoja asuinpaikasta, mutta koekuopissa esiintyi paikoitellen punertavaa maata. Metsätien pinta oli sammalen, neulasten ja lehtien peittämä, mikä vaikutti havaintojen tekemiseen.

Lapinsalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Lapinpato on Otermajärven Lapinsalmen yli johtavan Vaala-Puokio -maantiesillan koillispuolella. Salmen kapeimmalla kohdalla on kaksi kivistä tehtyä kivirakennelmaa kahden metrin etäisyydellä toisistaan. Rakennelman korkeus on noin 0,5 m ja leveys 1,5-2,5 m.

Martinkanta (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Martinkannan pyyntikuopat sijaitsevat Manamansalon Martinlahden ja Rusilanlahden välisen Martinkannan ja Martinkannanluhdan länsipuolella, pääosin tasaisen hiekkakankaan alueelle olevan muinaisen rantatörmän reunaa kiertäen. Pyyntikuopat ovat muodoltaan pyöreitä, halkaisijaltaan suurimmillaan noin 6,5 m ja syvyydeltään noin 1,5 m. Kuoppia on noin 1,7 km:n pituisella matkalla. Alueella on lisäksi kaksi erittäin hyvin säilynyttä ja edustavaa tervahautaa, joista toinen on noin 20 m ja toinen noin 10 m halkaisijaltaan.
Vuoden 1988 raportin mukaan alueella on 64 pyyntikuoppaa, joiden lisäksi alueen pohjoisosasta mainitaan joitain epämääräisiä kuoppia. Ainakin osa viimeksi mainituista todettiin vuoden 2017 inventoinnissa pyyntikuoppia nuoremmiksi kuopiksi, jotka tulkittiin kesähaudoiksi ja erotettiin omaksi kohteekseen. Vuonna 2017 paikannettiin 50 pyyntikuoppaa. Kun näiden lisäksi alueella on vinovalovarjosteen perusteella kymmenkunta kuoppaa, on pyyntikuoppien lukumäärä noin 60.
Alue oli ennallaan, eteläpäässä on opastaulu sekä ’kivikautiseen tyyliin’ rakennettu peuranpyytäjien kylä (peruskartalle merkitty muinaisjäännökseksi). Eteläpäästä johtaa merkitty polku muinaiskirkolle asti.
V. 2017 inventointiraportissa on koordinaatit v. 2017 kartoitetusta 50 pyyntikuopasta. Kuoppajärjestelmän keskipiste: P: 7142422, I: 506743

Manamansalon Vanha hautausmaa (Hautapaikat)
Historiallinen; Manamansalon Muinaiskirkon paikka ja Vanha hautausmaa sijaitsevat Oulujärvessä olevan suuren Manamansalon saaren koillisosassa. Alue on kaunista mäntykangasta. Vanhan hautausmaan kohdalla on tehty arkeologisia tutkimuksia vuosina 1989 ja 1991. Kaikkiaan tutkimuksissa tuli esille 9 hautaa, joista yksi oli joukkohauta. Lisäksi tutkitulta alueelta havaittiin 25 hautauksen kuviot.
Asiakirjalähteiden perusteella Kainuun ensimmäinen kirkko on rakennettu Manamansaloon 1550-luvun lopussa tai seuraavan vuosikymmenen alussa ja se poltettiin rappasotien aikana ilmeisesti vuonna 1578. Tutkimusalueen hautojen suuri tiheys viittaa kuitenkin siihen, että hautausmaa on ollut käytössä ennen kuin kirkko on rakennettu tai sitä on käytetty vielä kirkon tuhoutumisen jälkeenkin. Manamansalon hautausmaa on Kainuun vanhin tunnettu kristillinen hautausmaa.
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan. Kohde rajattiin V. Laulumaan vuoden 1991 kaivausraportin perusteella. Alueen itäreunalla on 5 kesähautakuoppaa, joiden pituus on 0,8 – 1,7 m.

Kiviojankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Kutujokeen laskevan kaakko-luode -suuntaisen Kiviojan lounaispuolella, ojasta nousevan korkean rinteen päällä olevalla tasanteella. Eteläosassa aluetta rajoittaa tasanteella kulkeva Jylhämän ja Järvikylän välinen tie. Kohteen keskivaiheilla tie katkaisee kohteen kahtia ja jatkuu Kiviojan yli pohjoiseen. Kohteen pohjoisosan yli kulkee sähkölinja.
Pyyntikuopat ovat törmän reunaa seuraavana ketjuna. Lähellä kumpaakin päätä on törmän reunaa vastaan kohtisuorat kuopparivit.
Kuoppia on inventoitu vuosina 1990, 2013, 2015 ja 2021. Alakohteiden numerointi perustuu vuoden 1990 inventointiin, jossa kuopille ei ole annettu koordinaatteja. Tällöin alueella todettiin olevan 34 kuoppaa.
Vuoden 2013 voimalinjainventoinnissa alueen pohjoisosan kuopille mitattiin GPS-laitteella koordinaatteja, jolloin alueelta löydettiin myös lisää kuoppia (9 uutta kuoppaa, yhteensä 18 mitattiin). Raportissa oleva kuoppanumerointi ei vastaa vuoden 1990 numerointia. Pohjoisosan uudet kuopat ovat alakohteissa numeroin 35-43.
Vuoden 2015 inventoinnissa pyyntikuoppia (33 kpl) on mitattu gps-paikantimella, mutta raportissa ei ole yksittäisten kuoppien sijaintitietoja. Kuopat on merkitty raportissa olevalle kartalle. Kuoppia ei ole numeroitu.
Alueen eteläosa tarkastettiin vuonna 2021, jolloin alueen eteläosan tunnetut pyyntikuopat mitattiin GPS-laitteella. Tämän yhteydessä alueelta löydettiin lisää pyyntikuoppia (8kpl, yhteensä 26 mitattiin). Samalla voimalinjan kohdalta alueen pohjoisosasta löydettiin yksi uusi kuoppa (alakohde Kuoppa 52). Nämä uudet pyyntikuopat on alakohteissa numeroilla 44-52.
Kohteen rajaus perustuu pohjoisosalta vuoden 2013 havaintoihin ja eteläosaltaan vuoden 2015 ja 2021 havaintoihin. Tarkastusten ja lidarin tarkastelun jälkeen vuoden 1990 raportin mukaisten kolmen kuopan (nro 2, 9 ja 27) koordinaatit eivät ole tiedossa.

Ylitalo (785010054) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Otermanjärven pohjoisrannalla, Oterman kylässä. Ylitalo on Oterman kyläaukean itäisin talo. Pellot eivät ulotu rantaan asti, välissä on hieman suoperäistä metsää. Maasto nousee loivasti järven rannasta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille noin 50 m talosta lounaaseen olevan pellon kohdalta rantapellosta.
Inventointi 2017: Löytöalueen pellot olivat heinällä.

Haapaniemi (785010055) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Paatinjärven etelärannalla, Haapaniemen talon ja rannan välissä. Alue on vanhaa peltoa, nykyisin talo on kesänviettopaikkana ja pello viljelemättä pienehköjä kasvimaita lukuun ottamatta. Järven rannassa on kivikkoinen törmä ja rantavedessä pikkukiviä. Asuinpaikkalöydöt ovat talon luoteispuolella olevan perunapellon kaakkoisosasta, noin 80 m talosta, kohdasta, jossa rannasta nouseva hyvin loiva rinne päättyy.
Inventointi 2017: Löytöalue oli tiheän aluskasvillisuuden peittämä.

Nurmela (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vimpelinjoesta noin 130 m itään, Rasipellon tilalle Vaala-Kajaani -maantieltä eroavassa risteyksessä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta, maantiestä pohjoisluoteeseen.
Paikalla oli maantien oikaisun aikaan peltoraunio, joka jouduttiin purkamaan osaksi, osin rauniota näyttää olevan vielä jäljellä. Paikan tarkastuksessa löysin viereisen kynnöspellon pinnalta kvartsiesineitä ja -iskoksia, jotka osoittavat paikalla olevan asuinpaikan. Runsaimmin niitä esiintyi taloon vievän tien NNW puoleisella saarekkeella, maantien laidassa. Ilmeisesti asuinpaikka on osin maantien teossa tuhoutunut. Muutama kvartsi löytyi saarekkeen yläosasta läheltä Rasipellon taloa.
Inventointi 2023: Tarkastushetkellä kohde oli runsaan kasvillisuuden peittämä. Ei
uutta huomioitavaa.

Nurkkala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Huuskonniemen koillispuolella olevalla pellolla, noin 50 m:n päässä Oulujärvestä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta ja ojankaivuutöiden yhteydessä.
Inventointi 2023: Tarkastushetkellä kohde oli runsaan kasvillisuuden peittämä. Ei
uusia huomioita. Kohteelle on määritetty rajaus Matiskaisen vuoden 1982 inventointikertomuksen peruskarttaliitteeseen (Matiskainen 1982, s. 66) merkityn löytöalueen mukaisesti.

Kytökoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuolijoen Kytökosken etelärannalla, Kajaani-Kokkola -maantien eteläpuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet asuinrakennuksen ympärillä olevilta pelloilta.

Päivärinne (940010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuolijoen itäpuolella joesta kohoavalla peltorinteellä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Päivärinne-nimisen tilan pellosta, talosta noin 200 m lounaaseen. Pelto on 1950-luvulla kuokittu metsästä pelloksi.
Asuinpaikka-alue jatkuu todennäköisesti pellon luoteispuolelle metsään.

Jokipelto (940010005) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mainuanjoen koillisrannalla, koskesta noin 100 m:n päässä, Ounakseen menevästä maantiestä noin 30 m koilliseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta.
Inventointi 2023: Tarkastushetkellä kohde oli runsaan kasvillisuuden peittämä. Ei uusia huomioita. Kohteelle on määritetty rajaus Matiskaisen vuoden 1982 inventointikertomuksen peruskarttaliitteeseen (Matiskainen 1982, s. 64) merkityn löytöalueen mukaisesti.

Ryynänen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ryynänen -järven luoteisrannalla, järven pohjukassa olevasta lomakeskusksesta noin 600 m kaakkoon. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkarannalta vuoden 1982 inventoinnissa. Maasto on mäntyä ja koivuja kasvava alue metsäautotien ja järven välissä. Paljon pusikkoa, aluskasvillisuus heinää ja sammalta.

Niskan tammi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee saaresjärven luoteisrannalla, Saaresjoen niskassa olevan padosta noin 50 m pohjoiseen. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkasärkältä ja rantavedestä.

Katajamäki (940010008) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vaala - Kajaani -ohitustien lounaispuolella, Katajamäki-nimisen tilan asuinrakennuksesta noin 10 m lounaaseen. Tila on perustettu ympäristöään hieman ylempänä olevalle moreenikummulle. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille puutarhasta.
Paikalta löytyi myös pala tulupiitä ja mahdollinen yksinkertainen tulurauta.

Haapala (940010009) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vuolijoen lounaispuolelta Kytökoskelle menevän maantien kaakkoispuolella. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tien laidassa olevalta pellolta, Haapalan tilan asuinrakennuksesta noin 20 m luoteeseen.

Peltola (940010010) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Peltola-nimisen tilan navettarakennuksen koillispuolella olevalla pellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pellon pinnalta.

Jataharjunnokka (Hautapaikat)
Varhaismetallikautinen; Lapinraunio sijaitsee Käkisaaren pohjoisemmassa kärjessä, Jataharjunniemen luoteiskärjessä, noin 20 m rannalla olevasta väylämerkistä itään. Lapinraunio on muodoltaan pitkänomainen, pituudeltaan noin 5 m ja korkeudeltaan noin 30 cm. Raunion päällä kasvaa mustikkaa, puolukkaa ja suopursua sekä muutamia pieniä katajia. Raunion päälle on kasattu oksia.
Inventointi 2023: Lapinraunio tarkastettu maastossa. Ei muuta lisättävää aiempiin.

Jataharjun torni (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Jataharjun tornin mahdollinen röykkiö sijaitsee Käkisaaren pohjoisosassa olevan Jataharjun korkeimmalla kohdalla, entisen kolmiomittaustornin alla. Mahdollista röykkiökiveystä on tuhottu kolmionmittaustornia tehtäessä.
Alueella on laaja muinaisrantakivikkö ja röykkiöksi tulkittu rakennelman on määritetty olevan halkaisijaltaan 8-10 m. Sen keskellä on kraaterimainen syvennys.
Paikakkaa nimiterään seutukunnalla "Eerikin haudaksi" ja sen kohdalla kerrotaan aina olleen paljon käärmeitä.

Mustikkakangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiöt sijaitsevat Kajaani - Pulkkila -maantiestä noin 1 km etelään ja Otanmäen pistorautatiestä noin 400 m pohjoiseen. Mustikkakangas on soiden ympäröimä kivikkoinen ja kallioinen moreeniharjanne. Otanmäelle johtava pistoraide kulkee kankaan eteläosan halki. Maaperä on moreenia ja harjanteen laki sekä lounaisrinne on kivikkoisia.
Alueella olevat yksitoista röykkiötä sijaitsevat Mustikkakankaan länsilaidan loivassa rinteessä. Röykkiö A sijaitsee noin 75 m etelämpänä kuin muut röykkiöt (B1-10). Röykkiöt ovat matalia ja ne ovat kokonaan tai osittain paksun turpeen peitossa, mistä syystä niitä on vaikea havaita. Röykkiöiden halkaisija on 1,0 - 5,0 m.
Kohde on tarkastettu 2022, minkä perusteella on tehty aluerajaus.

Lapinniemi (940010014) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiöt sijaitsevat Oulujärveen pistävässä Lapinniemessä. Kolme röykkiöistä on noin 300 m Lapinniemen tilan asuinrakennuksesta luoteeseen ja yksi röykkiö noin 80 m asuinrakennuksesta lounaaseen, rantasaunan vieressä.
Inventointi 2023: Lapinniemen röykkiökohteessa on kaksi erillistä aluetta, kolme lähekkäin sijaitsevaa röykkiötä Lapinniemen talosta noin 300 m luoteeseen ja yhden röykkiön talosta noin sata metriä lounaaseen Kotalahden rannalla.
Inventoinnissa tarkastettiin luoteisen röykkiöryhmän ilmoitettua paikkaa ja sen ympäristöä. Alue on Lapinniemen keskiosassa olevan mäen koilliseen laskevan rinteen alaosaa, joka paikan tienoilla muuttuu tasamaaksi. Alueella kasvaa vanhaa, harvaa mäntymetsää. Maasto on pinnalta melko kivistä moreenia. Maanpinta on paksun sammalen ja korkean varvikon peitossa, alhaalla tasamaalla maa on lievästi soistunutta. Tasamaalla entisen pellon reuna ulottuu muutaman kymmenen metrin päähän kaakossa. Pellolla ja sen reunojen lähellä metsä on lehtipuuvaltaista ja pensaikkoista. Aluetta tarkastettiin laajalti, mutta lapinraunioilta vaikuttavia tai mitään muitakaan röykkiöitä ei havaittu. Kasvillisuus alueella on täysin muuttunut maanviljelyn ja erityisesti metsälaidunnuksen loppumisen vuoksi.
Kotalahden rannalla olevan röykkiö sijaitsee rantasaunan pohjoispuolella. Kyseessä on mitä ilmeisimmin sama röykkiö kuin vuoden 1982 inventoinnissa. Muita kiviröykkiöitä kivettömästä hiekasta muodostuneella rantavallilla ei ole. Röykkiö on soikea, pitempi rannan suunnassa, mitoiltaan noin 4 m x 3 m ja 20–30 cm korkea. Kivet ovat pyöristyneitä, halkaisijaltaan 10–20 cm. Isommista kivistä muodostuvaa reunakehää on vaikea hahmottaa. Ulkonäkönsä ja sijaintinsa perusteella röykkiö voisi hyvin olla lapinraunio. ks. alakohteet.

Lehtolankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raudansulatuspaikka sijaitsee Ryynäsenjoen lounaispuolella, Lehtolan tilan asuinrakennuksesta noin 300 m länsilounaaseen. Paikalla on havaittavissa sysihauta, kuonakasa ja "hytinpiippu".
Kohteelle on tehty aluerajaus Lidarin ja maastokarttamerkintöjen perusteella. Aluerajaus on arvio.

Autioniemi (940010016) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Oulujärveen pistävän Käkisaaren lounaisosassa, Pullonperä -nimisen lahden itärannalla, Metsäpirtti -nimisen tilan asuinrakennuksesta noin 25 m länsiluoteeseen olevan hiekkapohjaisen pellon kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltotöiden yhteydessä tai ne on poimittu pellon pinnalta.
Inventointi 2023: Juha Lauren on tarkastanut paikan vuonna 1994 maanomistajan
löydettyä taltan. Tarkastuksessa ovat löytyneet muut päänumeroon KM 28762 sisältyvät löydöt. Myöhemmin on vielä toimitettu löydöt KM 29282. Syksyllä 2023 kohteen
länsiosa on paikoin korkean heinikon ja osin hoidetun nurmikon peittämää. Kohteen itäosa sijaitsee läheisen asuinrakennuksen pihamaalla ja kasvaa nurmikkoa. Jututimme talon asukkaita, jotka kertoivat, että uusia löytöjä tai muutakaan arkeologisesti merkittävää ei ole havaittu edellisen tarkastuksen jälkeen. Tarkastimme maanpinnan pihamaan alueella niiltä osin kuin havainnointimahdollisuudet sallivat. Emme havainneet merkkejä kivikautisesta asuinpaikasta. Asuinpaikalle on muodostettu rajaus Laurenin tarkastuskertomuksen sanallisen kuvauksen ja peruskarttaliitteen merkintöjen mukaan. Nämä eivät ole aivan yhtäpitävät, sillä kartalle merkitty löytöalue näyttää olevan jonkin verran suppeampi kuin sanallisesti ilmoitettu laajuus 2400 neliömetriä.

Huuhilonsuo N (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Huuhilonjärven luoteiskulmasta noin 0,6 km luoteeseen, suopellon reunalla olevan kapean hiekkaharjun kohdalla. Harjanteesta on otettu hiekkaa. Harjanteen eteläosassa, aivan hiekkakuopan reunalla on vierekkäin kaksi kuoppaa. Niiden halkaisija on noin 2 m ja syvyys 0,3 m. Harjanteen pohjoispäästä puusto on kaadettu pois ja kannot poistettu. Pohjoispäässä on kuitenkin suhteellisen hyvin säilynyt pyyntikuoppa. Se on halkaisijaltaan noin 3 m ja syvyydeltään 0,5 m.

Nuoliharju W (Työ- ja valmistuspaikat)
Kivikautinen; Pyyntikuopat sijaitsevat Syvän ja Matalan Löytöjärven välistä kulkevalla Nuolisärkällä. Särkkä on runsaan kolmen kilometrin pituinen, suurimmaksi osaksi melko kapea ja korkea. Itäpäässä särkkä laajenee 0,3 x 0,9 km kokoiseksi kumpuilevaksi Nuoliharjuksi. Särkän molemmilla puolilla on suo. Särkkä kasvaa mäntymetsää ja sitä pitkin kulkee ulkoilureittinä käytetty polku. Löytöjärvien välissä, kohdassa, jossa harju on kapea ja korkea, on heti polun pohjoispuolella mahdollinen pyyntikuoppa. Polku on tuhonnut sen eteläreunaa. Kuopan läpimitta on vajaat 4 m ja syvyys noin 0,6 m.
Löytösuo SW:
Järvien itäpuolella särkkä madaltuu ja siitä lähtee kuiva kannas pohjoiseen. Tämän kannaksen itäreunan kohdalla, heti polun eteläpuolella on matala, epäselvä painanne. Sen halkaisija on noin 3 m ja syvyys 0,2 m. Tästä 10 m luoteeseen, polun pohjoispuolella on kaksi epäselvempää painannetta.
Nuolihajru W
Runsas kilometri Löytöjärvestä itään, kohdassa, jossa Löytöjoki laajenee pieneksi lammeksi, särkkä alkaa laajentua Nuoliharjuksi. Särkkä on tässä laeltaan melko tasainen, noin 25 m levyinen. Tasanteen itäpuolella on suppakuoppa. Suppakuopan länsityvestä kymmenisen metriä länteen ja muutama metri laen eteläreunasta pohjoiseen, tasaisella maalla on hyvin selvästi erottuva noin viiden metrin läpimittainen ja 0,6 m syvyinen kuoppa
Nuoliharju NW
Aivan suppakuopan reunalla, edellisestä kuopasta noin 40 m luoteeseen on noin 4 m läpimittainen ja 0,5 m syvyinen kuoppa. Polku kulkee sen yli.
Yksi kuopista on tutkittu 1990-luvulla (Korteniemi ja Suominen 1998), minkä perusteella tiedetään, että pyyntikuoppajärjestelmä - tai ainakin tutkittu kuoppa - ajoittuu mesoliittisen kauden alkuun. Inventoinnissa 2014 dokumentoitiin kolme pyyntikuoppaa, katso alakohteet.

Kylmäniemenhiekka (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Kylmäniemen eteläosassa, Rauhalan tilan asuinrakennuksesta noin 0,5 km kaakkoon. Löydöt on poimittu Kylmäniemen etelärannalta rantakivikosta.

Kajaanin linna (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kaarle IX perusti linnan vuonna 1605 Oulujärven itäpuolelle, saarelle keskelle Kajaanijoen koskea Ruotsin itärajaa vahvistamaan. Työt edistyivät hitaasti ja ne lopettiin vuonna 1619 "tyytyen aikaansaannokseen". Linna oli tuolloin muurattu harmaakivestä suorakaiteen muotoiseksi ja kummassakin päässä oli puolipyöreä tykkitorni.
Linna tunnettiin pitkään pelättynä vankilana ja karkoituspaikkana. Vuosina 1661–66 linnaa rakennettiin Pietari Brahen toimesta hallintolinnaksi. Ison Vihan aikana vuonna 1716 linna antautui venäläisille, jotka räjäyttivät sen. Siitä lähtien linna on toiminut maantiesillanpäänä. Vuonna 1939 rakennettu leveä silta peittää nykyisin linnaa. Linnan käyttöaikana syntyneet kulttuurikerrokset ovat pääosin tuhoutuneet raunion 1930-luvun aikana tehdyissä restaurointitöissä.

Hautaniemi (1000002115) (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Hautaniemi on kallioinen, pääasiassa mäntyä ja kuusta kasvava niemi. Sen nokassa on noin 2,2 m korkea ja 2-3 m paksu kivi. Kivi on jossain määrin erikoisen näköinen, aivan kuin joku olisi nostanut sen pystyyn. Sakari Arhamo on kertonut vuonna 1986, että noin vuonna 1890 syntynyt Arfmani oli kertonut hänen vanhemmilleen, että kivi on ollut lappalaisten muinainen seitakivi.

Saukonpuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Vihajärven itäosan pohjoisrannalla, kilometri Härköniemen talosta itään. Kohteen pohjoispuolelle tulee metsäautotie. Sen päästä rantaan asti on mäntykangasta kasvava harjanne, mutta muuten ranta on suureksi osaksi suoperäinen. Järven pintaa on jossakin vaiheessa laskettu, sillä rannassa näkyy selkeästi vanha rantatörmä noin metrin nykyistä vedenpintaa korkeammalla. Asuinpaikka sijaitsee 3-4 m nykyistä vedenpintaa korkeammalla, harjanteen alueella, jonka leveys lähellä rantaa on noin 50 m. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille harjanteen kohdalle tehdystä koekuopasta.

Leskisenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen pohjoisrannalla, lähellä Suomussalmen rajaa, Järvenlammesta laskevan joen länsipuolella. Kumpaakin jokea reunustaa matala, vetinen suo, josta Emäjoen rannassa nousee parin metrin korkuinen jyrkkä törmä. Törmän päällä on hieman muhkuraista, loivasti pohjoiseen nousevaa maata. Maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa. Alue kasvaa nuorehkoa mäntymetsää. Kivikautiset asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille törmän päältä koekuopista noin 100 metriä pitältä alueelta.
Törmän päällä lännessä, lähinnä Järvilammesta laskevaa jokea on pyyntikuopppa. Sen koordinaatit ovat: p= 7184 700, i= 3578 802. Länteenpäin mennessä törmän päällä on neljä tervahautaa. Niiden koordinaatit ovat:1) p= 7184 620, i= 3578 708 2) p=7184 624, i= 3578 661 3) p= 7184 617, i= 3578 656 4) p= 7184 633, i= 3578 572. Vuoden 2014 inventoinnissa on dokumentoitu tervahaudat, ks. alakohteet.

Oravivaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee 2 km Sitenoikean voimalaitoksesta koilliseen, 40-50 m:n päässä Seitenjärven Nilkanlammen luoteisrannasta, UKK-reitin molemmin puolin. Alue on kumpuilevaa kangasmaastoa ja maaperä hiekkaa.
Alueella kulkevan polku kulkee yhden pyyntikuopan reunan yli. Tästä kuopasta noin 10 m koilliseen on kuoppa, joka vaikuttaa nuorehkolta. Kuopasta nro 1 noin 45 metrin päässä on kuoppa, jossa on reunapalte ja turpeen alla harmaata, huuhtoutunutta maata. Tästä kuopasta vajaan 40 metrin päässä, särkän itärinteessä on kuoppa, jossa on turpeen alla harmaa huuhtoutumiskerros. Pyyntikuoppien koordinaatit on liitetty rekisterin erilliskohteet -välilehdelle.

Vennamonlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopppa sijaitsee Seitenjärven Vennamonlahden luoteisrannalla, hieman vajaat 1,3 km Seitenoikean voimalaitoksesta koilliseen, noin 50 m:n päässä rannasta. Alue on kumpuilevaa, suurta mäntyä kasvavaa kangasmaastoa. Maaperä on hiekkaa. Rantaviiva on voimalaitoksen johdosta huomattavasti noussut alkuperäisestä.
Harjanteen päällä on noin 3 metriä halkaisijaltaan ja 0,5 m syvyydeltään oleva kuoppa.

Takalahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Emäjoen Takalahden lounaisrannalla, Oksalan talon luoteispuolella olevilla kumpareilla, runsaan 0,1 km päässä talosta sekä niiden pohjoispuolella olevan lahdekkeen ja puron pohjoispuolella olevalla kapealla harjanteella, noin 0,3 km talosta luoteeseen. Alue on mäntykangasta ja maaperältään hiekkaa.
Talosta 0,1 km luoteeseen on neljä pyyntikuoppaa. Lahdelman ja puron takana vajaat 0,1 km tiestä itään on tien suuntainen kapea harjanne. Sen pohjoisosassa on noin 3,0 metriä halkaisijaltaan ja 0,4 m syvyydeltään oleva kuoppa. Harjanteen eteläpäässä on hieman epämääräinen painanne. Näiden välissä harjanteella on myös pari muuta hiukan epämääräistä painannetta.
Kuoppien sijaintitiedot on liitetty rekisterin erilliskohteet -välilehdelle.

Lehtoniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vuokkijärven etelärannalla, Lehtoniemessä, Ala-Vuokin kirkosta vajaat 12 km länsiluoteeseen. Lehtoniemi on kolmion muotoinen noin 0,2 x 0,2 km kokoinen niemi. Lehtoniemen talo sijaitsee niemen kärkiosassa. Niemi on melkein kokonaan viljelyksessä. Ranta on hyvin matala ja lietteinen ja säännöstely on syönyt sitä laajalta alalta.
Talon itäpuoliselta laajalta vedensyömältä hiekka/hiesualueelta on tullut esille muutamia yksittäisiä kvartsi-iskoksia. Niemen kärjessä on jonkin verran erikokoisia kiviä ja sieltä on havaittu runsaammin kvartsi-iskoksia sekä tulisija. Lisäksi niemen kärjestä noin 10 m läpimittaiselta alueelta on havaittu rautakuonaa, jossa on ollut osaksi kiinni kuonaantunutta savea. Paikalla ei tiedetä koskaan olleen esimerkiksi pajaa ja siksi rautakuona saattaa viitata esihistorialliseen raudanvalmistukseen. Vesiensäännöstely on saattanut tuhota koko muinaisjäännöksen.

Talaslahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Saarivaarasta kolmisen kilometriä länsilounaaseen, Ylä-Suortojärven luoteispään Talaslahden ja Suortojoen niskan välisessä niemessä. Niemen ympäristö on suota, mutta niemen kärjessä on kuivaa kangasta oleva kumpare. Kumpareessa on laaja, noin 2,5 metriä järven pintaa korkeampi, matala osa ja pieni, viitisen metriä järven pintaa korkeampi kukkula järven rannan lähellä joen tuntumassa. Alue kasvaa männikköä. Aluskasvillisuutena on puolukkaa ja sammalta.
Kumpareen korkeimman osan laella on 3,0 x 1,5 m:n kokoinen, koillinen - lounas -suuntainen ja 0,8 m:n syvyinen kuoppa. Sen luoteispuolella on pyöreähkö, kaksi metriä halkaisijaltaan oleva ja 0,3 m:n syvyinen painauma. Tästä kaakkoon on 2,0 x 1,5 m:n kokoinen ja 0,4 m:n syvyinen, koillinen-lounas -suuntainen kuoppa. Sen kaakkoispuolella on epämääräinen painanne. Ensin mainitusta kuopasta 2 metrin päässä, korkeimman osan luoteispuolella on 2,5 m halkaisijaltaan oleva painanne, jota on käytetty nuotiopaikkana. Sen etelä- ja lounaispuolella on epämääräiset painanteet. Paikkakunnalla kuopanteita sanotaan lappalaisten haudoiksi.

Akkosuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkojärven länsipuolella, Tervaniemen talosta vajaa 1,5 km länsilounaaseen ja Lamminahon talosta 1,1 km etelään, Akkosuolla olevalla pienellä kumpareella, lounaaseen viettävällä rinteellä. Akkosuo on aikaisemmin ollut aukea, nykyään se on ojitettu ja kasvaa vesakkoa. Akkosuolla on useita kuivia saarekkeita ja kohteen tarkka paikantaminen peruskartalle on ollut hankalaa. Kyseessä on miilukuoppa, jota ympäröi palte. Miilun läpimitta on noin 0,2 m korkean palteen ulkoreunasta mitattuna 9,5 m ja sisäreunasta 4 m. Kuopan syvyys on 0,8 m. Miilusta 4 m lounaaseen on metsäkoneen pahoin hajoittama hyttikumpu ja sen kaakkoispuolella kuonakasa. Kuonakasan läpimitta on ainakin 4 m. Paikalla on halkaisjaltaan 1,5 m kokoinen ja 0,3 m syvyinen kuoppa, jonka merkitys on epäselvä. Kohteen läpi kulkee metsäkoneella kuljettava tieura, joka lähtee Lukkosuolla olevan pellon puolivälin tienoilta. Tieuran länsipuolella, hieman ennen kohdetta, on suurehkon tervahaudan pohja. Kohteesta noin 0,1 km itäkaakkoon on historiallisen ajan kuoppajäänne, Akkosuo 3 (kohde 1000002519).

Akkosuo 3 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kokkojärven länsipuolella, Tervaniemen talosta vajaa 1,5 km länsilounaaseen ja Lamminahon talosta 1,1 km etelään, Akkosuolla olevilla kumpareilla,
joita nimitetään Hautakumpareiksi. Alue on ojitettua suota, joka kasvaa tiheää vesakkoa. Matalalla moreenikumpareella on noin 3,5 m läpimittainen ja noin 0,6 m syvä kuoppa, jota ympäröi reunapalte. Kuopan tarkoitus on epäselvä. Mahdollisesti kyseessä on miilukuoppa.
Kohteesta noin 0,1 km länsiluoteeseen historiallisen ajan raudanvalmistuspaikka, Akkosuo 2 (kohde 1000002518).

Leinola (1000002522) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Oulujärven alueella, Manamansalossa, Haukilammen ja Kankaan talon välissä olevalla itä-länsi -suuntaisella harjanteella. Harjanteen molemmilla puolilla on peltoa ja sen länsipäässä mäntytaimikkoa, itäpäässä mäntymetsää. Harjanteen keskiosissa on aukkohakkuualue. Paikalla on ainakin 27 kuoppaa, joista suurin on pyöreähkö, halkaisjaltaan 3,5 m ja syvyydeltään 0,9 m. Kuopat ovat osin kahdessa rivissä. Ilmeisesti kuoppia on tuhoutunut Kankaan taloa rakennettaessa.
Inventoinnissa 2017 kuoppien todettiin olevan esihistoriallisia huuhtoutumiskerroksen perusteella. Harjanteelta, joka jatkuu vielä jonkun matkaa talon ja peltoalueen länsipuolella, ei havaittu selkeitä kuoppia.
V. 2017 inventoinnin raportissa on s. 19 lueteltu 27 kartoitetun kuopan koordinaatit.

Metsäpirtti (1000002523) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Järvikylässä, Metsäpirtin talon pohjoispuolella, mäntytaimikkoa ja puolukkaa kasvavan kapean harjanteen itäpäässä. Paikalla on matalahko, noin 2 m läpimittainen kuoppa. Tästä 60 m länteen on toinen kuoppa, joka on myös 2 m halkaisijaltaan, mutta edellistä syvempi, noin 0,5 m syvä. Kyseessä lienevät pyyntikuopat.

Metsätervo (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Oulujärven rannalla, Manamansalossa, Kaivosojanlammen itäpuolella, käytöstä poistetun sorakuopan lounaispuolella, noin 10 m kuopan reunasta. Alue on mäntykangasta, josta metsä on hakattu. Aluskasvillisuutena on mustikkaa. Paikalla on läpimitaltaan 3 m kokoinen ja runsaan 0,5 m syvyinen kuoppa. Kuopan keskellä kasvaa koivun taimi. Kyseessä lienee pyyntikuoppa.
Inventointi 2017: Kohdekoordinaattipisteen kohdalla on sorakuoppa, jonka ikä on n. 20 v. Kohde lienee tuhoutunut.

Rasi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Järvikylässä, Metsäpirtin talosta 0,5 km koilliseen, soiden ympäröimällä harjanteella, kahden pienen sorakuopan välissä. Paikalla on komea, 3,5 m läpimittainen ja 0,5 m syvä pyyntikuoppa, joka on tunnettu paikkakunnalla "lapinhautana". Kuopasta noin 100 m koilliseen kerrotaan olleen heteen, jossa kuopan avulla pyydettyjä lihoja arvellaan säilytetyn. Kuopan vieressä kulkee vanha tie (ns. tervanajajien tie).

Rusila (1000002527) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Manamansalossa, Rusilan talon lounaispuolella, Aholasta tulevan tien varrella. Tien molemmin puolin on suurikokoiset, pyyntikuopilta vaikuttavat kuopat. Kuopista pohjoisempi, halkaisijaltaan 4 m ja syvyydeltään 1 m, on Rusilan saunasta 15 m lounaaseen. Kuoppaa ympäröi reunavalli. Tien toisella puolella, 9 m etelään, on halkaisijaltaan noin 3 m ja syvyydeltään 0,8 m kuoppa.
Rusilasta Aholaan päin kerrotaan olevan pitkäomaisia kuoppia. Näitä ei havaittu vuoden 2017 inventoinnissa.

Raatokangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Veneheitosta Muhokselle johtavan tien länsipuolella, Pelson varavankilasta 4 km etelälounaaseen, Halkosaaren talosta 2,2 km luoteeseen. Kyseessä on parinsadan metrin läpimittainen, laajan suoalueen ympäröimä metsäsaareke. Maasto on hyvin kivikkoista. Korkein kohta on runsaat 10 m suota korkeammalla ja sijaitsee saarekkeen itäosassa. Se on suureksi osaksi paljasta kivikkoa ja kasvaa pienehköä mäntyä ja jonkin verran myös pihlajaa. Kaakkoisrinteen kivikossa, lähellä korkeinta kohtaa, on länsilounainen-itäkoillissuuntainen, vajaa 9 m pituinen kivilatomus, jonka koillispäässä on 2,5 m läpimittainen ja noin 1 m korkea kivikasa. Latomuksen lounaispäässä on kivikkoon kaivettu, vallin ympäröimä kuoppa, jota käytetään nykyisin nuotionpaikkana. Kivikasaa ja kuoppaa yhdistää 4 m pitkä ja noin 0,5 m korkea valli. Kivien koko vaihtelee nyrkin kokoisista noin 0,4 m läpimittaisiin. Rakennelman tarkoitus on epäselvä eikä mitään siihen liittyvää perimätietoa ole saatu selville. Rinnekivikossa, 28 m pohjoiseen rakennelmasta, on 2,5 m läpimittainen ja 0,7 m syvä kuoppa. Kyseessä voi olla jonkinlainen säilytyskuoppa.

Mustola (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Veneheiton kylässä, Mustolan talon länsipuolitse virtaavan ojan länsipuolella, ojaan viettävässä melko jyrkässä rinteessä olevalla, pienellä peltojen ympäröimällä joutomaa-alueella. Paikalla on vierekkäin kaksi pienehköä tervahaudanpohjaa ja niiden välissä pieni, epämääräinen kuoppa. Rinteessä, turpeen alla, on suuria rautakuonan paloja. Kuonaa on lisäksi tervahautojen pohjoispuolella, tien reunassa. Kolmas tervahauta lienee tuhoutunut tienteon yhteydessä.
Vuoden 2017 inventoinnissa kohteen rakenteiden on todettu tuhoutuneen, kun alue on raivattu pelloksi.

Likosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Likosuon rautahytti sijaitsee Heinijoen Ristijärven pohjoispuolella. Kohteesta 100 m lounaaseen on syvässä hiekkaseinämäisessä uomassa virtaava puro. Hiekka alueella on hyvin rautapitoista. Paikalta 100 m etelälounaaseen on jyrkänne, jonka alla on Ristijärveen laskeva puro. Jyrkänteen reunalla on lounaassa suuri tervahaudan pohja.
Likosuolla on kahden miilukuopan jäännökset 13 metrin etäisyydellä toisistaan. Ne ovat halkaisijaltaan 4,2 ja 4,5 metriä ja syvyydeltään 1,2 ja 1,3 metriä. Kuoppia ympäröi reunapalte. Osaksi kuoppien vieressä, osaksi niiden välisellä alueella on maassa turpeen alla raudanvalmistuksessa tarvittavaa hiiltä, malmia sekä kaksi 3-4 metriä halkaisijaltaan olevaa kumpua. Niistä toinen koostuu pääosin palaneesta kivestä ja kyseessä linevätkin pelkistysuunin jäännökset. Toisessa kumpareessa on rautakuonaa. Kuonaa on näkyvissä myös tämän toisen kasan vieressä maassa. Likosuon rautahytistä tehdyn radiohiiliajoituksen perusteella paikalla on tehty rautaa todennäköisimmin 1800-luvun alkupuolella.

Hietala (1000002884) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven Hietalahden etelärannalla, peruskarttaan merkitystä Siirtolan talosta 0,8 km pohjoiskoilliseen. Paikalla on kaksi erillistä tilaa, rannassa Hietala RN:o 30:13 ja sen eteläpuolella Hietala 1 RN:o 30:11. Yhdessä ne muodostavat kesämökkitontin. Hietalahden eteläkulmaan tulee mökkitie etelästä. Heti tien itäpuolella on kesämökki, joka sijaitsee Hietala 1:n lounaiskulmasta runsaat 60 m rannasta. Hietala 1:n kaakkoiskulma on mökin ulkorakennusten kohdalla. Noin 40 m päässä rannasta, lähellä tontin itäreunaa on sauna. Hietalan ja ja Hietala 1:n raja on saunan takana.
Mökkiä rakennettaessa on tullut esille kivilaji-iskos (KM 23190). Alueelta kerrotaan tulleen esille myös nuotionpohjan, joka kuitenkin on jäänyt nykyisen nuotiopaikan alle. Samoin rannasta on löydetty kvartsi-iskoksia. Myös savusaunan rakennuspaikalta on tullut esille kvartsi-iskoksia.
2017:Muinaisjäännösalueen kohdalla ja sen ympäristössä maanpinta oli hiekalla laajalta alueelta, niin hiekkarannalta kuin mökkien ja piharakennusten ympäriltä. Hiekkarannalta ja rantavedestä havaittiin toistakymmentä kvartsi-iskosta, jotka jätettiin niille sijoilleen. Iskokset havaittiin muinaisjäännösalueen länsiosasta ja mj-alueen ulkopuolelta.
Inventoinnin aikana muinaisjäännösalueelle ei tehty koekuoppia. Muinaisjäännös-alueen rajausta laajennetaan inventoinnissa havaittujen iskosten perusteella länteen. Kohteen tarkempi rajaaminen vaatisi tarkkuusinventoinnin.

Haapaniemi (1000002885) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Iijärven Hietaniemen ja etelässä olevien Haapolampien välisellä kannaksella, Haapaniemen tilan RN:o 30:27 alueella, 0,4 - 0,7 km Haapaniemen talosta pohjoiseen. Kohteen eteläosa on Hietalahden lounaiskulmaan etelästä suon itäreunaa pitkin menevän tien varressa, pohjoispää Hietalahden kaakkoiskulmassa. Alue on nuorehkoa metsää kasvavaa mäntykangasta, ympärillä on myös suota. Maaperä on kivetöntä hiekkaa.
2017:Muinaisjäännösrekisterin mukaisista kuudesta kuopasta inventoinnissa havaittiin viisi – kuudetta mj-rekisterissä mainittua kuoppaa, joka sijaitsee mökin kupeessa, alueen pohjoispuolella, ei inventoinnin aikana huomattu (katso kartta). Inventoinnin aikana alueelta havaittiin 13 kuoppaa. Kuoppiin tehdyissä kairanpistoissa todettiin 10-25 cm paksuisia huuhtoumakerroksia.

Haapasaari N (1000003455) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Haapasaari sijaitsee Kivesjärven keskivaiheilla ja Porosaaren koillispuolella. Saaren koko on noin 0,3 x 0,1 km. Eteläosassa saarta on kesämökki. Saaren pohjoisosa kasvaa nuorta sekametsää, aluskasvillisuutena on paksu sammal sekä mustikkaa ja puolukkaa. Ranta on matala, sen takana noin 10 m päässä vesirajasta on ilmeinen kivikkoinen vanha rantatörmä. Törmän takana maaperä on hiekkaa. Saaren pohjoisosasta on koekuopista tullut esille kvartsi-iskoksia.

Putkonsaari 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven länsiosassa, Hirsiselän ja Laiskansaaren välissä olevan 2,5 x 0,4 km kokoisen Putkonsaaren pohjoisrannalla olevan Haukiniemen etelätyvessä. Rantaan laskevassa rinteessä noin 50 metrin päässä Haukiniemen kärjestä on pieni tasanne, jonka kohdalle tehdystä koekuopasta on tullut esille kvartsi-iskoksia.

Putkonsaari 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven länsiosassa, Hirsiselän ja Laiskanselän välissä olevan 2,5 x 0,4 km kokoisen Putkonsaaren pohjoisrannalla olevan lahdelman itäpuolella, saaren katkaisevasta tilanrajasta 150 m itään ja runsaan 1050 m päässä saaren itäkärjestä. Rannasta nousevassa rínteessä on noin kahden metrin korkeudella pieni tasanne. Sen kohdalle tehdystä koekuopasta on tullut esille kvartsi-iskoksia. Putkonsaari 5 -niminen asuinpaikka sijaitsee samalla tasanteella runsaan 0,1 km päässä kaakossa.

Putkonsaari 5 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Iijärven länsiosassa, Hirsiselän ja Laiskanselän välissä olevan 2,5 x 0,4 km kokoisen Putkonsaaren pohjoisrannalla olevan lahdelman itäpuolella, saaren katkaisevasta tilanrajasta 270 m itään ja runsaan 950 metrin päässä saaren itäkärjestä. Rannasta nousevassa rinteessä on noin kahden metrin korkeudella pieni tasanne. Tämän tasanteen kohdalle, noin 15 metrin päähän rannasta tehdystä koekuopasta on tullut esille yksi kvartsi-iskos.

Uvanniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Uvanniemen Iijärven puoleisella kaakkoisrannalla olevan lahdelman itäpuolella. Paikka on noin kilometrin Iijärven eteläpuolella olevasta Hirsiniemen talosta pohjoiseen ja 0,9 km Uvanniemen pohjoistyvessä olevasta Isolahden talosta etelään. Lahti on hieman näiden talojen välisen linjan länsipuolella. Lahden suusta nousee kivikkoinen, kuiva mäntykangas. Noin 15 metrin päähän rannasta, kolme metriä veden pintaa korkeammalle, kiviseen hiekkaan tehdystä koekuopasta on tullut esille kavatsi-iskoksia.

Uvanniemi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Uvanniemen Iijärven puoleisessa tyvessä, 0,1 km Ristijärven rajasta olevassa pienessä niemekkeessä, sen länsiosassa. Noin 12 metrin päähän rantaviivasta ja kaksi metriä veden pintaa korkeammalle tehdystä koekuopasta on tullut esille kvartsi-iskoksia.

Uvanniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Uvanniemen lounaisimman kärjen länsirannalla, noin 0,1 km niemen kärjestä. Lounaiskärjessä on pieni kumpare. Sen pohjoispuolella maasto on melko matalaa, kunnes se alkaa nousta vajaat 10 m järven pintaa korkeammaksi kumpareeksi. Asuinpaikka sijaitsee tämän rinteen juuressa. Maasto on kivikkoinen, kivien välissä on karkeaa hiekkaa. Alue kasvaa mäntymetsää. Metsätöiden seurauksena maanpintaa on rikottu ja tällaisesta kohdasta on tullut esille kolme kvartsi-iskosta (KM 35010).

Juurilahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Iijärvestä lounaaseen olevaan Hypäs-järveen laskevan joen yläosassa, Juurilahden kaakkoispuolella, joesta noin 60 m päässä. Paikalla on suppilomainen kuoppa, jonka halkaisija on 3-4 m ja syvyys 0,6-0,7 m. Kuopan pohjalle ja reunaan tehdyissä koepistoissa on turpeen alla todettu huuhtoutumis- ja riskastumiskerrokset, jonka perusteella kuoppa on vanha. Kyseessä lienee pyyntikuoppa. Kuopasta länteen päin on tervahaudan pohja.

Peurajoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kortejärven Syvänperän ja Peurajärven välissä. Järviä yhdistää Peurajoki, jonka ympäristö on laajalta alueelta suota. Peurajokea reunustavan suon koillisreunasta nousevalla kangasmaalla on kuoppajäänteitä noin 0,5 x 0,1 km alalla. Kuopista ainakin osa on pyyntikuoppia. Alue on nuorta ja tiheää mäntymetsää, aluskasvillisuutena on jäkälää. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Alueella on lisäksi tervahauta.
Kohde tarkastettiin syksyllä 2017, koska alueelle on tulossa harvennushakkuut. Tarkastuksen perusteella aluerajausta muutettiin niin, että se muodostuu nyt kolmesta alueesta entisen kahden sijaan. Tarkastuksessa todettiin 9 pyyntikuoppaa, 1 mahdollisesti moderni kuoppa sekä 2 tervahautaa. Tarkastuksen jälkeen huomattiin lidar-aineistosta voimajohtolinjan alta yksi mahdollinen pyyntikuoppa, jota ei ole tarkastettu. Alueen luoteispäässä pienen joen luoteispuolella on varmuudella ainakin kaksi pyyntikuoppaa, muut kuopat ovat todennäköisesti modernimpia. Ilmeisesti alueella on ollut armeijan sotaharjoituksia menneinä vuosikymmeninä.

Uuranperä 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Uurajärven pohjoisrannan länsiosassa, Uuranperä-lahden pohjoisrannalla olevan mökin itäpuolella, rantatörmän päällä, pari metriä vedenpinnan yläpuolella. Törmän päälle tehdyistä koekuopista on löytynyt kvartsia (KM 35237). Asuinpaikka näyttäisi rajoittuvan pohjoisessa ylempänä olevaan muinaisrantatörmään ja lännessä mökin pihamaalle. Asuinpaikan itäraja on epävarma, joskin maasto muuttuu itään päin mentäessä kivikkoiseksi ja kosteammaksi. Alueen luoteisreunassa on ehjä ja edustavan näköinen tervahauta. Tervahauta on tavallista suurempi, sillä on läpimittaa 17 metriä ja syvyyttä arviolta kaksi metriä. Maaperä paikalla on hiekkaa, ylempänä hiekkamoreenia.

Uuranperä 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Uurajärven pohjoisrannan keskivaiheilla, purouoman länsipuolella, rannasta kohoavalla tasanteella, jyrkähkön rinteen juurella. Paikalla on kolme isoa ja ehjää tervahautaa, joistä läntisimmän länsipuolelle tehdystä koekuopasta on löytynyt kvartsia (KM 35238). Maaperä paikalla on hiekkaa. On mahdollista, että tervahaudat ovat tuhonneet asuinpaikan itäosaa.

Nokkala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Leppikosken voimalan pohjoispuolella olevan altaan pohjoispuolella olevalla niemellä, rannasta noin 130 m pohjoiseen, mökkitien mutkan luoteispuolella. Kvartsia (KM 35239:1-2) on poimittu talteen hakkuuaukealla olevista metsä-äestysvaoista noin 150 m matkalta.

Tervajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tervajärven lounaispuolella olevassa Ärväänniemessä, aivan Tervajärven talomuseon pysäköintipaikan vieressä, pysäköintialueen ja Hakalan talon peltojen välisen metsäalueen keskellä. Museon pysäköintialue on tehty vanhaan sorakuoppaan, Hakalan talon pohjoispuolelle. Kohde on Hakalan talosta noin 150 m pohjoiskoilliseen ja Tervajärven talomuseosta 0,3 km itään.
Paikalla on kumpare, jonka halkaisija on 2,5 m ja korkeus 0,5 m. Kumpareesta 7 m pohjoiseen on halkaisijaltaan 3 m oleva kuoppa, jonka syvyys on 1 m. Kuopassa on selkeä reunapalte. Kyseessä lienee raudanvalmistukseen liittyvät hyttikumpu ja hiilimiilu.

Saarivirta (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 2,4 km pohjoiseen, Kuusamoon menevän tien itäpuolella, maakuntien rajana olevasta Saarivirrasta etelään. Maantiesillasta 0,2 kilometriä itään lähtee etelää kohti särkkä, joka kaartuu kohti länttä ja tulee tielle 0,4 kilometriä sillasta etelään. Särkkä on molemmissa päissä matala, pohjoisessa se on lähellä jokea hieman epämääräinenkin. Selvin ja korkein särkkä on parin sadan metrin matkalla lähtien runsaan 0,1 kilometrin päässä joesta etelään. Särkkä kasva nuorehkoa mäntymetsää, ympäristö on suoperäistä maastoa. Paikalla on 4 pyyntikuoppaa, jotka ovat halkaisijaltaan 2,5-3,0 m ja syvyydeltään 0,2-0,4 m (ks. erilliskohteet).
2017:Alueelta todettiin seitsemän erikokoista kuoppaa. Kuopat sijaitsevat avarapohjaisessa talousmetsässä, jossa maanpinnan tasalla on paksu ja muhkea varpukerros – sen vuoksi kuoppien muotoa ja syvyyttä oli jossain määrin vaikea tulkita. Kuopat sijoittuvat matalan hiekkasärkän kohdalle. Kaikkiin havaittuihin kuoppiin tehtiin pisto kairalla: huuhtoumakerroksen paksuus kuopissa vaihteli 15-28 cm välillä. Muotonsa, huuhtoumakerroksen sekä särkän kohdalle sijoittumisen perusteella kuopat on syytä tulkita pyyntikuopiksi. Vuoden 2005 koordinaateissa oli sekaannuksia, joten pyyntikuopat on numeroitu alakohteisiin uudelleen vuoden 2017 tulosten mukaan.

Hossanlahti 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossanlahden länsirannalla, Hossan opastuskeskuksesta 2,4 km eteläkaakkoon. Paikka on Hossanlahteen työntyvän pitkän, kapean niemen tyvestä etelään lähtevän korkean ja kapean särkän etelätyvessä olevassa notkelmassa. Etelässä notkelmaa rajoittaa itä-länsi -suuntainen kumpare. Notkelmassa on tilapäinen nuotiopaikka ja läjä puolilahoja hirsiä ja rankoja. Harvalta mäntykankaalta on pintakasvillisuus osittain kulunut pois. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Paikka on noin kaksi metriä järven pintaa korkeammalla. Notkelman eteläreunassa, noin 5 m rannasta on löytynyt jonkin verran kvartsi-iskoksia noin 5 m läpimittaisella alalla. Tästä muutama metri länteen on löytynyt vielä pari iskosta. Maaston perusteella asuinpaikan pituus rannan suunnassa lienee enintään 20 metriä.

Nurmisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee runsaat 1,1 km Hossan opastuskeskuksesta lounaaseen, Hossanjärven Nurmiselän läntisemmässä Nurmisaaressa. Saarella on pituutta hieman runsaat ja leveyttä hieman vajaat 0,1 km, suunta on luoteesta kaakkoon. Saaren lounaisrannan eteläosassa on kesämökki. Saari kasvaa mäntymetsää, keskiosa on melko muhkurainen ja kasvaa suopursua sekä paksua sammalta. Kaakkoispää on hyvää mäntykangasta, samoin pohjoisessa on tasaisempaa maata.

Nurmiselkä 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 0,7 km lounaaseen, Hossanjärven Nurmiselän koillisrannalla, Keihäslammen kohdalla, lammen länsipään yli tulevan sähkölinjan itäpuolella. Kyseessä on kuiva hongikkokangas, rannassa on tuulen tai/ja aaltojen matalaksi valliksi keräämää hiekkaa. Ranta on muuten avointa, mutta hiekka on suurelta osin neulasten peitossa. Maaperä on kivetöntä hiekkaa.
Rantahiekasta, noin 20 m päässä sähkölinjan itäpuolelta (p= 7265 503, i= 3616 319) on löytynyt pari kvartsi-iskosta ja noin 70 m päästä sähkölinjasta (p= 7265 493, i= 3616 349) muutama kvartsi-iskos sekä palaneen luun siru.

Papintien suu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 0,7 km lounaaseen, lähellä Hossajärven Nurmiselän pohjoisrantaa, järven ja Keihäslammen länsipään välisellä kannaksella. Opastuskeskuksesta tulevan tien eteläpuolella on tällä kohdalla pysäköintialue. Pysäköintipaikalta lähtee yleiseltä liikenteeltä suljettu tie Seipiniemeen. Vajaan 50 metrin päässä pysäköintipaikasta etelään on tien varressa Hossanjärven rannassa venevalkama. Heti sen jälkeen tie kääntyy kaakkoon. Keihäslammen puolella maa on vähän soistunutta, muuten alue on kuiva mäntykangasta. Maaperä on hiekkaa. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka ja historiallisen ajan merkkipuu.
Keloutunut merkkipuu on kolmen metrin päässä kestopäällysteen reunasta pysäköintialueen kaakkoiskulmassa. Kelo lahoaa luontaisesti tyvestään, muuten sille ei ollut tapahtunut vahinkoa. Pikkutielle on ajettu soraa, joten siinä ei voinut tehdä havaintoja. Venevalkaman kohdalla, kuluneessa maassa tien vieressä oli kvartsi-iskoksia, useimmat noin 0,4 m läpimittaisella alalla.

Nurmiselkä 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 1,1 kilometriä länteen, Hossanjärveen pohjoisesta pistävän tylpän niemen itärannalla, Huosiharjun länsipäässä. Paikka on Huosiharjun pohjoispuolella olevan Huosiusjärven lounaiskulman tasolla. Niemen itärannalla on arviolta kahden metrin korkuinen, melko jyrkkä törmä. Se on paikoin avoin, mutta suureksi osaksi lähinnä havunneulasten peitossa. Törmässä kasvaa suuria honkia. Itse niemi on melko tasainen, se kasvaa pienehköä mäntymetsää, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja sammalta. Maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa.
Törmässä olleesta avoimesta kohdasta on löytynyt yksi kvartsi-iskos noin 0,1 km päästä niemen kärjestä itään. Toinen iskos on löytynyt tästä noin 30 metriä länteen. Lisäksi törmässä on havaittu jonkin verran palaneita kiviä. Tein niemeen runsaasti koepistoja lapiolla, mutta en havainnut niissä mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa. Vaikka iskokset osoittavat niemessä olleen jotain ihmistoimintaa esihistoriallisena aikana, siellä tuskin on mitään runsaslöytöistä asuinpaikkaa.

Huosiharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta noin 1 km länteen.
Kuoppa 1 sijaitsee Huosiharjulla, Huosiusjärven lounaiskulman ja Hossanjärven Nurmiselän välissä. Paikalla on korkeampien harjujen välinen notkelma, harjun poiki kulkee tässä kohtaa polku.
Kuoppa 2 sijaitsee Hossanjärven pohjoispuolella sijaitsevan Huosilammen länsipuolella olevan nimettömän lammen luoteispäässä.Kohde on nimettömän lammen ja Huosiusjärven välisen kannaksen notkelmassa, erittäin pyyntikuopalle tyypillisellä paikalla. Kuoppa on loivemmalla kannaksella kuin yli nimettömän lammen näkyvä Huosilammen pyyntikuoppa
Ympäristö on kuivaa mäntykangasta. Kuoppa 1:stä on matkaa Huosiusjärvelle suoraan pohjoiseen noin 60 metriä ja Nurmiselän rantaan suoraan etelää noin 160 metriä. Harjun poikki menevän polun itäpuolella on 3,5-4,0 x 2,0-2,5 m kokoinen ja 0,4 m syvyinen, länsi-itä -suuntainen kuoppa. Pohjalla ja reunalla on turpeen alla harmaa huuhtoutumiskerros. Kuoppa vaikuttaa pyyntikuopan jäännökseltä.

Kenttijärvi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 2,2 km länteen, Kenttijärven etelärannalla olevien kahden vierekkäisen tylpän niemen kohdalla. Niemet ovat matalia ja suoperäisiä, niiden takana on kolmisen metriä korkea törmä, jonka päällä on jonkinlainen tasanne. Kohteen länsipäässä tasanne tulee rantaan ja siinä on muutaman metrin levyinen avoin törmä. Paikka kasvaa suuria mäntyjä sekä pientä taimikkoa, aluskasvillisuutena on suopursua, puolukkaa ja sammalta. Maaperä on kivetöntä hiekkaa.
Läntisen niemen länsityven sortuvassa törmän päälle tehdystä 0,4 x 0,4 metrin kokoisesta koekuopasta on löytynyt kvartsi-iskos. Tästä 70 m itään, itäisen niemen itätyveen, törmän päälle tehdystä samankokoisesta koekuopasta on löytynyt myös kaksi kvartsi-iskosta.
2017: Asuinpaikka sijaitsee satakunta metriä Kenttijärvi S -nimisen asuinpaikan itäpuolella ja on topografialtaan sekä pinnanmuodoiltaan sen kaltainen: löydöt on tehty kohti pohjoista, eli Kenttäjärveä, laskevasta hiekkamaasta. Muinaisjäännösrekisterissä oleva alueen yleiskuvaus on edelleen paikkansa pitävä.
Kohteella ei ollut aluerajausta ennen nyt tehtyä inventointia. Paikalle tehtiin toista-kymmentä koekuoppaa, joista yhdestä löytyi yksi kvartsi-iskos (KM 41425:1). Iskos löytyi noin 15 cm syvyydestä, harmaan ja kellertävän hiekan rajalta. Maalaji löydöllisessä koekuopassa (N 7262792 E 614473) oli kivetön hiekka. Toinen kvartsi-iskos alueelta havaittiin pisteestä N 7262797 E 614452, paljaalla hiekalla olevasta sortuvasta rantatörmästä. Tämä iskos jätettiin niille sijoilleen. Paikalta on löytynyt yhteensä viisi kvartsi-iskosta kahden eri inventoinnin aikana. Kyseessä on mitä ilmeisimmin suhteellisen vähä- tai harvalöytöinen asuinpaikka tai lyhytaikainen leiripaikka.

Iso-Valkeainen (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 6,5 km länsiluoteeseen, Iso-Valkeaisen keskellä olevassa saaressa. Saari kasvaa pääosin mäntyä, jonkin verran myös koivua. Koko saarta peittää hyvin paksu turvekerros. Luoteessa on huomattavan korkea kumpare, kaakossa on matalampaa maastoa. Rantavedessä on muutama metri matalaa, kivetöntä hiekkaa, jota seuraa äkkisyvä. Kumpareen juurella kaakossa on rinnakkain kaksi itä-länsi -suuntaista kuoppaa. Niiden koko on noin 1,0 x 2,0 m, pohjoisen syvyys on 0,4 m ja eteläisen 0,3 m. Kuopat vaikuttavat tilapäisiltä haudoilta.

Muikkupuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 6,2 km länsiluoteeseen, Iso-Valkeaisen ja Keski-Valkeaisen välisen Muikkupuron itärannan eteläosassa. Järvien välissä on kapea kannas, joka on Muikkupuron itäpuolella matalaa, mäntyä kasvavaa muhkuraista ja suoperäistä hiekkamaata. Lännessä on Iso-Valkeaiseen työntyvä niemi ja korkeampaa maata. Puron itärannan eteläosassa on pieni, veden pintaa runsaat kaksi metriä korkeampi kumpare, johon on rakennettu hirsilaavu. Sen edustalta ja eteläpuolelta pintakasvillisuus on kulunut pois. Puron yli on tehty silta laavun eteläpuolelle.
Puron yli tulevan sillan vierestä, siitä runsaan 10 m päästä laavun takaa sekä laavun edestä, maan pinnasta, on löytynyt kvartsi-iskoksia.

Lipposenniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 7,0 km länteen/länsilounaaseen, Pitkä-Hoiluan eteläosan itärannalla. Kyseessä on Lipposenniemen luoteisrannalla oleva niemi, Lipposenlammen ja Pitkä-Hoiluan välisestä kannaksesta 0,3 km pohjoiseen. Sen kärjessä on noin 10 x 25 m kokoinen kumpare, jonka lännen puoleinen, rantaa kohti oleva 2–3 m korkuinen hiekkarinne on loiva, mutta avoin. Kumpare on kuivaa kangasta, maaperä kivetöntä hiekkaa.
Rantaa kohti olevasta avoimesta hiekkatörmästä on löytynyt kaksi kvartsi-iskosta. Rantavedessä kumpareen eteläpuolella on havaittu palaneelta vaikuttavia kiviä.

Lipposenlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 7,1 km länteen, Pitkä-Hoiluan ja Lounajan välissä olevan Lipposenlammen koillisrannalla. Lännessä lammen yhdistää pohjoisessa olevaan Pitkä-Hoiluaan kapea ja matala salmi. Muuten järven ja lammen välissä on niemi, jossa on lammen keskivaiheilla on kumpare. Lammen koillisosassa niemi on matala ja vain noin nelisenkymmentä metriä leveä. Alue kasvaa mäntymetsää, maaperä on hiekkaa. Paikalla on neljä pyyntikuoppaa.
Niemen kapeimman kohdan länsipuolella, pohjoisrantaa kulkevan polun pohjoispuolella on 3 m läpimittainen ja 0,4 m syvyinen kuoppa. Polku kulkee sen reunan yli. Kuopan reunalle tehdyssä koepistossa oli selvä huuhtoutumis- ja rikastumiskerros, pohjalla oli paksu harmaa kerros.
Tästä 4 m lounaaseen, polun eteläpuolella on epäselvempi kuoppa 2. Sen syvyys on 0,3 m. Viiden metrin päässä kaakossa on kuoppa 3. Sen toisella reunalla kasvaa suuri mänty, toisella on kelo. Silläkin on syvyyttä noin 0,3 m. Kuoppa 4 on heti polun eteläpuolella, edellisestä 4 m pohjoiseen. Se on matala ja melko epämääräinen painanne. Kuoppien 1 ja 4 väli on nelisen metriä.

Kokalmuspuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 7,3 km lounaaseen/länsilounaaseen, Kokalmus-nimisen järven, tai paremminkin Pitkä-Hoiluan lounaspäässä olevan lahden koillisrannalla, Ala-Valkeaisesta tulevan ojan luoteispuolella. Kokalmuksen rannassa on tällä kohdalla hyvin matala, vajaan kymmenen metrin pituinen ja parin metrin levyinen niemi. Lähes koko koillisrannassa on korkeudeltaan vaihtelevaa avointa hiekkatörmää. Tässä se on noin neljän metrin korkuinen. Retkeilyalueen reitistöön kuuluva polku kulkee törmän päällä. Sekä törmän päällä, että alla on retkeilyalueen varustukseen kuuluvat nuotiopaikat. Hieman kauempana törmästä on puuvaja. Paikka kasvaa mäntymetsää, maaperä on hiekkaa, jossa on paikoin mukana pikkukiveä.
Nuotiopaikkojen kohdalla, törmän reunassa on tullut esille palaneita kiviä ja palanutta luuta. Palaneet kivet lienevät peräisin tulisijasta. Mitään muuta esihistoriaan viittaavaa ei paikalta ole löytynyt. Koska polku kulkee löytöpaikan yli ja lisäksi sen kohdalta kulkee polku myös rantaan, paikka on altis kulumiselle.

Kokalmusniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 7,9 km länteen/länsilounaaseen, Pitkä-Hoiluan eteläpäässä. Kyseessä on Pitkä-Hoiluan länsirannassa olevan pitkän ja korkean särkän lounaispää, joka erottaa toisistaan Pitkä-Hoiluan sen Kokalmus-nimisestä lahdesta. Niemi kasvaa vanhaa mäntyä, maaperä on kuivaa, karkeaa hiekkaa ja pikkukiviä. Monin paikoin pintakasvillisuus puuttuu. Niemen kärki on matala, pitkä ja suoperäinen.
Kohdasta, jossa särkän avoin pää laskee matalaan, suoperäisen kärkeen, on pomittu talteen kvartsia noin 20 m laajuiselta alalta. Muualla niemessä ei ole havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Kokalmusperä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 7,6 kilometriä länteen/länsilounaaseen, Pitkä-Hoiluan etelä/lounaispäässä olevan Kokalmusperän itärannalla. Rannassa on parin metrin korkuinen, melko loiva, osaksi avoin törmä. Törmän päällä kulkee retkeilyalueen reitistöön kuuluva polku. Maasto on kuivaa mäntykangasta, maaperä hiekkaa.
Polun pinnasta on poimittu talteen kaksi kvartsi-iskosta 30 metrin etäisyydellä toisistaan. Pohjoisempi löytyi kohdasta p= 7264 191, i= 3609 382. Löytökohta on 20-30 m etelään kohdasta, jossa pohjoiseen menevä ranta kääntyy itään. Eteläisemmän kvartsi-iskoksen eteläpuolella törmässä on joitain palaneelta vaikuttavia kiviä.

Vanha kenttä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lounajajärven luoteisrannalla, pienen lammen ja Lounajajärven välisellä kannaksella olevasta porotallista noin 40 m lounaaseen. Paikka on hieman suoperäistä havumetsää, se kasvaa mäntyä, katajaa, varpuja ja paksua sammalta. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on kaksi sammaloitunutta kiviröykkiötä. Niistä itäinen sijaitsee 10 m päässä Lounajan rannasta. Sen halkaisija on noin 2,7 m ja korkeus 0,7 m. Toinen kivikasa sijaitsee tästä 7 m länteen. Sen halkaisija on noin 3,5 m ja korkeus 0,5 m. Ensinmainitun, itäisimmän röykkiön länsipuolella on kuoppa, jonka halkaisija on noin 1,5 m ja syvyys vajaat 0,5 m. Jälkimmäisen kivikummun länsireunassa on myös kuoppa, sen halkaisija on noin 2 m ja syvyys 0,7 m.
Näiden kivikasojen länsipuolelle tehdyssä koekuopassa on paksun sammaleen alla ohut hiilikerros ja sen alla hiekka. Kumpujen länsipuolella on tervahaudan pohja.

Virtajärvi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 8,2 km lounaaseen, Virtajärven pohjoisrannalla, Kivikkosaaresta runsaat 0,1 km länteen olevassa niemessä. Niemi on kuivaa kangasta, sen kärjessä on vedenpintaa ehkä kolme metriä korkeampi pyöreä kumpare. Rannassa eroosio on avannut loivaa, noin metrin korkuista törmää jonkin verran.
Avoimesta törmästä on löytynyt kaksi isketyltä näyttävää kvartsia noin 10 m etäisyydellä toisistaan.

Turvakkoluoto (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee runsaat 8,5 km Hossan opastuskeskuksesta lounaaseen, Virtajärveen koillisesta työntyvän Kaljasärkän jatkona olevan Turvakkosaaren pohjoispuolella olevalla luodolla, lähellä saaren niemestä erottavaa salmea. Kokoa luodolla on noin 50 x 10 metriä, matkaa Turvakkosaareen on vain kymmenisen metriä. Kivikkoisen luodon keskellä on pyöreähkö, kolmisen metriä veden pintaa korkeampi hiekka- ja sorakumpare.
Kumpareen luoteisosassa on saaren suuntainen, 2,5 x 2,0 m kokoinen ja 0,5 m syvä kuoppa. Kuopan reunoilla on normaali podsolimaannos, vain kaakossa on pieni kasa, jossa on täytemaata. Kuopan reunassa on turpeen alla harmaa hiekkakerros, pohjalla on paksulti humusta ja hiiltä, niiden alla on harmaata hiekkaa. Eteläpuolella on muuten samanlainen kuoppa, mutta sillä on syvyyttä vain 0,2-0,3 m. Kuoppien ikää ja tarkoitusta on vaikea määrittää, aivan uusia ne eivät kuitenkaan ole.

Nimettömänsalmi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 11,5 km lounaaseen, Iso- ja Pikku-Nimettömän välisen salmen pohjoisrannalla olevassa pienessä niemessä. Matala niemi on salmen kapeimmalla kohdalla, jyrkästi rantaan laskeutuvien harjujen välissä. Niemi kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena on sammalta ja puolukkaa, rannassa on leppää ja katajaa, aivan kärjessä on matalaa heinikkoa. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Niemeen tehdyistä koepistoista, kooltaan 15 x 15 cm, löytyi kvartsia heti turpeen alta.

Yrjänäsaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Yrjänäsaari sijaitsee nelisen kilometriä viitostien sillalta länsilounaaseen. Saari on pituudeltaan 0,3 km ja sen lounaispää on matala ja suoperäinen. Keskellä on hyvin kapea vetinen kohta, joka käytännössä jakaa saaren kahteen osaan. Koillispää on korkeampi ja siellä on sekametsää kasvavaa kivikkoista moreenimaata. Tätä osaa saaresta on käytetty hautausmaana maaperän kivikkoisuudesta huolimatta. Saaressa on runsaasti hautoja. Niiden merkkeinä on puuristejä, joista osa on täysin lahonneita ja kaatuneita, joitain raudasta tehtyjä vanhoja ristejä sekä uudempia hautakiviä. Paikalle on tehty useita hautauksia vielä 1950-luvulla. Nykyään hautausmaa ei enää ole käytössä eikä seurakunnan hoidossa.
Yrjänäsaari ei ole Piispajärven ainoa hautasaari. Siitä puolisen kilometriä itäkoilliseen on Hoikkasaari. Saaren itäpäässä on korkeahko kuiva kumpare. Lännessä saari on matala ja kapea. Kumpareen länsiosassa on suuri petäjä, johon veistettyihin pilkkoihin on kaiverrettu vuosilukuja. Kumpareella on useita kuoppia ja saaressa on puuristien jäännöksiä. Aivan ilmeisesti tätäkin saarta on käytetty hautapaikkana.
Vuoden 2012 inventoinnissa havaittiin, että hautamuistomerkit on tehty tasapuolisesti kivestä, metallista ja puusta. Ensimmäinen hautaus saareen on tehty 1889 ja tuorein vuonna 2010. Piispajärvi-seura on pystyttänyt saareen haudattujen muistoksi aiemman puisen ristin viereen uuden muistomerkin vuonna 2005.

Hoikkasaari (1000005524) (Hautapaikat)
Historiallinen; Hoikkasaari sijaitsee Piispajärvessä, Yrjänäsaari-nimisestä hautuumaasaaresta puolisen kilometriä itäkoilliseen. Saaren itäpäässä on korkeahko kuiva kumpare. Lännessä saari on matala ja kapea. Kumpareen länsiosassa on suuri petäjä, johon veistettyihin pilkkoihin on kaiverrettu vuosilukuja. Kumpareella on useita kuoppia ja saaressa on puuristien jäännöksiä. Aivan ilmeisesti tätäkin saarta on käytetty hautapaikkana.
Pitäjänkartastossa 1800-luvun puolivälistä saaren itäpäässä oleva korkea kumpare on nimeltään Kirkkosaari ja sinne on merkitty ristejä. Hoikkasaaren ja Yrjänän välissä pitäjänkartastossa on vielä Kalmasaari.
Vuoden 2012 inventoinnissa saaressa havaittiin laakea kuoppa, jonka koko on 4 x 2,5 x 0,7 metriä. Lisäksi havaittiin soikea kuoppa kooltaan 2 x 1 x 0,3 metriä ja pyöreähkö kuoppa halkaisija 2,5 metriä, syvyys 1 metri. Rinteessä oli kapea oja (2 x 0,15 x 0,1 metriä). Muitakin hyvin epäselviä painanteita havaittiin. Maassa oli lahonneen puuristin jäänteet, joissa oli kiinni takonaula ja neliönmuotoinen erikoinen kivi (hautakivi?). Rannassa olevassa puussa oli pilkat lounaan- ja kaakonpuoleisilla sivuilla. Kaakonpuoleisessa pilkassa on raapustettuna luvut ja kirjaimet: TM, 188?, V MTM 88 TK 8. Lounaan puoleisessa pilkassa merkinnät ovat: mahdollinen risti tai T, mahdollinen A, 1878, LA, AS, LS.

Pyöreäsuo N (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raudanvalmistuspaikka sijaitsee Ala-Näljängällä, Näljänkäjärven eteläpuolella, Lehmivaaran luoteispuolella, runsaan kahden kilometrin päässä Joukokylän tiestä ja siitä koilliseen kääntyvän tienhaaran kaakkoispuolella, 50–60 metrin päässä kummastakin tiestä.
Paikalla on kaksi noin 4,5 metrin läpimittaista reunapaltteen ympäröimää kuoppaa, jotka ovat ilmeisesti miilukuoppia. Niiden vieressä on 2 x 2 metrin kokoinen ja puolen metrin korkuinen kasa, jossa turpeen alla on pääasiassa palanutta kiveä, mutta myös kuonaantunutta savea sekä rautakuonaa. Tämä on itse hytin jäännös. Sen keskellä oleva sulatusuunin paikka on jäänyt harvinaisen selvästi kuopalle. Ympäristössä on maassa palanutta kiveä ja hiiltä. Kohteen ja Nivankosken välillä sekä Näljänkäjoen Nivankosken pohjoisrannalla on joitain hiilimiilun pohjia. Monesti metsähakkuut ja niihin liittyvä maanpinnan muokkaus ovat vaurioittaneet pahoin raudanvalmistuspaikkoja. Pyöreäsuon alueella vahingot ovat jääneet hyvin vähäisiksi.
Vaikka paikka on edelleen syrjäinen, siihen on helppo tutustua. Suomussalmelta Joukokylään johtavalta tieltä kääntyy Haapalaisenvaran ja Rekelänvaaran välistä metsäautotie Nivankoskelle. Lehmivaaran luoteispuolella, runsaan kahden kilometrin päässä Joukokylän tiestä siitä kääntyy haara koilliseen. Kohde sijaitsee tienhaaran kaakkoispuolella, 50–60 metrin päässä kummastakin tiestä.

Sarvikivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Sarvikivi määrättiin Ruotsin ja Venäjän väliseksi rajapyykiksi Täyssinän rauhan jälkeen solmitussa Rajasuon sopimuksessa. Kivi on Miinoankiven tapaan kooltaan vaatimaton. Sen länsisivulla on Täyssinän rauhan rajamerkeissä tavalliset kolme kruunua ja itäsivulla venäläinen risti. Kolmen kruunun alla oleva S-kirjain viittaa Ruotsin kuningas Sigismundiin. U-kirjain (Uleåborg) liittyy vuoden 1827 Oulun ja Arkangelin kuvernementtien rajatarkistukseen. Itäpuolella kiveä on vastaavasti A. Länsipuolella on vielä vuoden 1934 rajantarkistuksessa tehty SUOMI ja itäpuolella CCCP.
Sarvikivi sijaitsee valtakunnan rajalla Kainuun ja Kuusamon rajan kohdalla. Se on pohjoisin tunnettu Täyssinän rauhan rajapyykki. Rajan kulku on kuvattu Rajasuon sopimuksessa suhteellisen tarkasti Iivaaralle Sarvikiveltä 35 päähän pohjoiseen. Siitä eteenpäin Jäämerelle asti rajan kulku jäi epämääräiseksi.
Sarvikivi sijaitsee rajavyöhykkeen ympäröimällä valtakunnanrajalla. Kivelle pääsy edellyttää rajavartioston kirjallista lupaa ja rajavartioston opasta. Sarvikivelle ei tiettävästi järjestetä yleisölle tutustumisretkiä Rajakankaan ja Miinoan kivien tapaan.

Oinasaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hyrynsalmen Luvankylästä tunnetaan poikkeuksellisen paljon rautahyttien jäännöksiä. Niiden löytymiseen ovat vaikuttaneet jopa monenlaiset sattumat, mutta tilanteen voi silti katsoa kuvastavan todellisuutta. Talonpoikainen raudanvalmistus oli siellä aikoinaan hyvin yleistä. Yksi suurimpia Luvankylästä tunnettuja raudanvalmistuspaikkoja on Luvanjärven Niskanperän pohjoispuolella sijaitseva Oinasahon hytti. Se sijaitsee Myhkyrinvaaran suon itäreunassa, vanhassa kuusikossa. Paikalla on yli kuuden metrin läpimittainen miilukuoppa, jonka pohjalla on esiinkaivetun puuristikon jäänteitä. Sen vieressä on itse sulatusuunin jäännökset. Lisäksi kohteeseen kuuluu kuonakasa, suomalmia sisältävä alue sekä pienempi kuoppa. Kohteesta tehdyn radiohiiliajoituksen mukaan se on todennäköisesti ollut käytössä vuoden 1640 ja 1800-luvun alun välillä.
Museovirasto on järjestänyt Oinasahon hytillä kaivaukset vuonna 1983.

Jonkerin Kalmosaaret (Hautapaikat)
Historiallinen; Jonkerinjärvessä on kaksi Kalmosaarta, toinen Pyykönniemen länsipuolella ja toinen itäpuolella. Tässä puhutaan saarista itäisemmästä. Saariin ja myös niemiin hautaaminen on Kainuussa ollut varsin tavallista. Osaksi kyse oli väliaikaisista haudoista. Oli tärkeää saada vainaja haudatuksi siunattuun maahan, mutta pitkien matkojen ja huonojen kulkuyhteyksien takaa se ei kaikkina vuodenaikoina ollut mahdollista. Niinpä vainaja on haudattu tilapäisesti ja kuljetettu vasta sopivien kelien tultua siunattuun maahan. Saaria on käytetty myös virallisina hautapaikkoina. Kuhmossa, kuten koko Kainuussa on runsaasti saaria, joihin liittyy enemmän tai vähemmän varmoja tietoja haudoista. Jonkerijärven Kalmosaariin liittyy perimätieto, jonka mukaan toinen saarista on ollut karjalaisten papin, toinen tavallisen väen hautapaikka. Läntisestä (koordinaatit: p= 7087050, i=3639960) Kalmosaaressa ei ole enää havaittavissa mitään hautausmaakäyttöön viittaavaa (muinaisjäännösrekisterissä nimellä Jonkerin Kalmosaaret 2). Sen sijaan itäisessä on hautoihin viittaavia kuoppia ja painanteita ja sieltä on arkeologisissa tutkimuksissa löytynyt myös ihmisluita. Itäinen Kalmosaari on merkitty vuonna 1992 painettuun peruskarttaan muinaisjäännösmerkillä.

Jonkerin kivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Jonkerin kivi sijaitsee Kuhmon eteläosassa, Jonkerinjärven pohjoisrannan edustalla. Melkein 2,5 metriä korkea suuri kivi erottuu varsin hyvin ympäristöstään. Kiven pinta on rapautunut ja osa kiveen tehdyistä merkinnöistä on siksi aikojen kuluessa tuhoutunut. Kivi on joskus liitetty Täyssinän vuoden 1595 rauhan rajaan, mutta varmoja todisteita siitä ei ole. Ilmeisesti Jonkerin kivi tuli valtakunnanrajan merkiksi vasta vuoden 1617 Stolbovan rauhan rajaa maastoon merkittäessä. Sen jälkeen raja säilyi tällä kohdalla muuttumattomana yli 200 vuotta, kunnes Jonkerin alue liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan keisarin vuonna 1839 tekemällä päätöksellä. Silloin raja siirtyi noin 13 kilometrin päähän Jonkerin kivestä.
Stolbovan rauhaan liittyvät kivessä on Ruotsin kruunu ja osittain tuhoutunut venäläinen risti. Edellä mainittujen merkintöjen lisäksi kivessä on nykyään näkyvissä vain myöhäisiltä vaikuttavat nimikirjaimet MK sekä epäselvä E ja mahdollisesti N. Vuosien 1745 ja 1767 tarkastuksissa kivessä kerrotaan havaitun vuosiluvut 1684 sekä 1486, joitain kirjaimia ja kruunu. Vuonna 1948 Kainuun Sanomissa kerrottiin kivessä havaitun vuosiluku 1624 sekä numerot 1 ja 4.
Kivi on yleisesti tunnettu. Samuli Paulaharju julkaisi kivestä valokuvan teoksessaan Kainuun mailta vuonna 1922. Vuoden 1767 kuvauksessa kiven kerrotaan olleen terävän niemen kärkenä, nykyään se on selvästi erillään mantereesta. Niinpä tarkempi tutustuminen kiveen vaatii veneen. Rantaan kuitenkin pääsee helposti merkittyä, tosin hieman huonokuntoista polkua pitkin.
Vuoden 2011 Jonkerinjärven inventoinnissa paikan todettiin olevan aiempia kuvauksia vastaavassa tilassa.

Korpilammen eli Suolammen kivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajakivi sijaitsee Saunajärven eteläpuolella, lähellä Suolammen itärantaa. Kivi on vajaan metrin korkuinen, pituudeltaan kolme ja leveydeltään kaksi metriä. Se tuli Ruotsin ja Venäjän valtakuntien rajaksi Täyssinän vuoden 1595 rauhan jälkeisessä rajankäynnissä vuonna 1596. Tähän liittyvät kiveen hakatut Ruotsin kolme kruunua ja Venäjän risti sekä rajan kulkusuuntaa osoittava viisari. Stolbovan vuoden 1617 rauhan rajankäyntiin liittyvät yksinäinen kruunu ja risti. Kivessä on myös muita, erittäin vaikeasti havaittavia merkkejä. Niiden tarkoitusta ei ole pystytty selvittämään. Lähettyvillä on mahdollisia huomiokiviä ja rajan kulkua osoittavia viisarikiviä. Rajamerkkinä kivi jäi käytöstä, kun Jonkerin mutkaksi nimitetty alue liitettiin keisari Nikolai I:n päätöksellä Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1839.

Miinoan kivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Miinoan kivi sijaitsee Kuhmon keskusta koilliseen, pari kilometriä Iso-Palosen ja Maariansärkkien luonnonsuojelualueesta pohjoiseen. Koska se sijaitsee valtakunnan rajalla, jota ympäröi rajavyöhyke, sinne ei pääse ilman rajavartioston kirjallista lupaa ja opastusta.
Miinoan rajakivi sijaitsee vanhalla Suomen ja Vienan Karjalan välisellä kulkureitillä, entisellä Vienan valtatiellä. Kesällä veneet vedettiin kapean vedenjakajan yli vesistöstä toiseen, jonka jälkeen oli reitti auki joko Pohjanlahdelle tai Vienanmerelle. Myös talvella käytetty reitti kulki tätä kautta. Monet 1800-luvun kareliaanit käyttivät tätä reittiä tehdessään matkoja Vienaan. I.K. Inha otti kuuluisan valokuvan veneen vetäjistä Miinoan kiven vierellä. Niinpä kivi oli ennen varsin tunnettu.
Suureen maineeseensa nähden Miinoan kivi on pienikokoinen. Ruotsin ja Venäjän raja määrättiin kulkemaan sen kautta Täyssinän rauhan jälkeen solmitussa Rajasuon sopimuksessa vuonna 1596. Raja kulkee edelleen sen kautta. Kivessä on Täyssinän rauhan rajamerkkien tapaan Ruotsin tunnuksena kolme kruunua ja Venäjän tunnuksena pelkistetty venäläinen risti. Oulun ja Arkangelin kuvernementtien rajankäynnin seurauksena kivessä on vuosiluku 1827 ja kirjaimet U (Uleåborg) ja A. Suomen ja Neuvostoliiton välillä tehdyn rajantarkistuksen yhteydessä kiveen hakattiin vuosiluku 1934 sekä kirjoitukset ’SUOMI’ ja ’CCCP’. Kiven keskellä on rajan kulkusuuntaa osoittava viisari sekä ilmeisesti vuonna 1934 tehty poranreikä. Lisäksi kivessä on rajapyykin numero 681.
Miinoan kivi sijaitsee Kuhmon keskustasta koilliseen, pari kilometriä Iso-Palosen ja Maariansärkkien luonnonsuojelualueesta pohjoiseen. Koska se sijaitsee valtakunnan rajalla, jota ympäröi rajavyöhyke, sinne pääsy ilman rajavartioston kirjallista lupaa ja opastusta on kiellettyä. Rajavartiosto järjestää tutustumisia kiveen erilaisten tapahtumien yhteydessä. Muutoin käyntejä järjestetään mahdollisuuksien mukaan, mutta vain vähintään kymmenen henkeä käsittäville ryhmille. Tällöin asiasta on sovittava rajavartioston kanssa vähintään viikkoa ennen suunniteltua ajankohtaa.

Saarikosken rautaruukki (Kulkuväylät)
Historiallinen; Sotkamon Petäjäkosken kirjanpitäjä F.E. Bergström perusti Saarikosken rautaruukin Pajakkajoen varteen vuonna 1874. Ruukin toiminta päättyi tulipaloon jo vuonna 1878. Saarikosken rautaa pidettiin hyvälaatuisena ja ruukin pajassa tehtiin myös valmiita rautatuotteita, ainakin kirveitä ja auroja. Ruukki jäi pääomien puutteessa melko pieneksi ja sen toimintaa vaikeuttivat myös huonot liikenneyhteydet. Kesällä tuotteita kuljetettiin tervaveneillä Ouluun myytäväksi, mutta talvella ei ollut tätäkään mahdollisuutta.
Saarikoskella on runsaasti rakennustenpohjia, mutta vesakoituneessa maastossa niitä on vaikeahko hahmottaa. Pajakkajoki virtaa Saarikoskessa kahdessa uomassa, sillä välissä on saari. Pohjoinen on varsinainen pääuoma. Sitä on perattu uittoa ja veneliikennettä varten. Sen pohjoisrannalle on tehty kivistä kosken mittainen komea möljä. Ruukki sijaitsi eteläisen haaran varrella. Saaren ja sillan välissä on ollut kaksiaukkoinen pato. Sen jäännöksiä on käytetty myöhempien siltojen rakentamisessa. Nykyään saareen ei enää ole siltayhteyttä. Saaren itäpäässä on muutaman kymmenen metrin pituisen, hirrestä ja kivestä rakennetun virranjohtimen jäännökset. Itse saaressa on rautakuonaa ja yhden tai kahden rakennuksen jäännökset. Selvimmät rakennuksen jäännökset ovat saunarakennuksen jäännökset. Se on tehty ruukin toiminta-ajan jälkeen. Varsinaiset tuotantolaitokset ovat sijainneet mantereella, aivan uoman rannassa padon jäänteistä länteen. Ne erottuvat nyt maastossa korkeahkona kumpareena. Tuon kumparealueen länsipuolella rannassa on runsaasti rautakuonaa. Kauempana rannasta voi maastossa erottaa joitain, ilmeisesti ainakin osaksi ruukkia myöhäisempien rakennusten pohjia.

Kiveskoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Varisjoessa, vajaan puolen kilometrin päässä Kivesjärvestä on joen ensimmäinen koski. Siihen päätti Vaalan Myllyrannan omistaja Carl Gustaf Bergbom perustaa harkkohytin Myllyrannan ruukin apuhytiksi. Tämä Kiveksen ruukki kerrotaan rakennetun huolella ja kustannuksia säästämättä. Laitos rakennettiin kesällä 1848 mutta otettiin käyttöön vuonna 1852. Kiveksen rauta oli hyvälaatuista ja sitä pidettiin ruotsalaista ostorautaa parempana. Omistaja oli toimintaan erittäin tyytyväinen. Hytissä tapahtuva raudanpoltto jäi kuitenkin kehityksen jalkoihin. Omistajanvaihdosten myötä sekä taloudellisiin vaikeuksiin ajautunut Myllyrannan ruukki kuin Kiveksen apuruukkikin päätettiin lakkauttaa ja perustaa niiden sijaan masuuni Varisjoen varteen. Vanhat ruukit hävitettiin vuonna 1859.

Hotellinkoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kiveskosken ruukin lakkauttamisen ja hävittämisen jälkeen vuonna 1859 uudeksi masuunin rakennuspaikaksi valittiin kilometrin verran Kiveksen ruukista alajuoksulle sijaitseva Varisjoen koski. Alun perin masuunia suunniteltiin Vaalan Myllyrantaan, mutta Varisjoella malmin ja hiilen saanti oli varmempaa. Paikan nimi muuttui masuunihankkeen yhteydessä arkisesta Myllykoskesta komeasti Hotellinkoskeksi. Omistajaksi vaihtui venäläinen yhtiö ja laitoksen nimeksi tuli Kiveskosken masuuni. Uudet omistajat alkoivat nopeasti ihmetellä tilannetta; rahaa kului suuret määrät, mutta mitään valmista ei tullut. Paikalle lähetettiin tarkastajia, jolloin uusille omistajille selvisi asioiden todellinen tila. Heitä oli kaupanteossa huijattu. Yrityksen taloudellisesta tilanteesta oli annettu kaunistelu kuva ja rakennustöihin sijoitetut rahat oli käytetty komeaan päärakennukseen, suuriin työväenkasarmeihin sekä silta- ja patolaitteisiin. Tuotantolaitoksia sen sijaan ei oltu saatu alkua pitemmälle. Asioiden hoito oli ollut sekä kyvytöntä että suorastaan epärehellistä. Tilanne johti pitkiin riitoihin ja yhtiön konkurssiin. Näin koko masuunihanke raukesi. Rakennustöiden paikalle houkuttelema väki jäi työttömäksi. Osa jäi paikkakunnalle ja jatkoi juopottelevaa elämää. Mukana oli myös rikollista ainesta. Nämä tapahtumat olivat osaltaan synnyttämässä Kiveksen rosvoiksi nimettyä joukkiota, joka on jäänyt historiaan ainoina Suomen sisävesillä toimineina merirosvoina. He nimittäin ryöstelivät talollisten lisäksi tervansoutajia Oulujärvellä.
Kiveksen harkkohytin paikalla toimi myöhemmin saha ja mylly. Ruukin rakennukset ovat hävinneet. Raudanvalmistuksesta kertovat vain suuret kuonakasat ja jotkut epämääräiset kumpareet ja mahdolliset voimakanavien jäänteet joen koillispuolella. Joessa on myös näyttäviä rantapengerryksiä ja johtimia. Länsipuolella on laajalla alueella metrin paksuinen kerros raudanvalmistuksessa tarvittua hiiltä. Aivan kohteen vieressä on Manamansaloon johtava tie. Jos ruukin jäännökset ovatkin hävinneet niin mylly on kunnostettu. Se tunnetaan Hakasuon myllyn nimellä. Myllyn ja tien välissä on pysäköintialue nuotiopaikkoineen, opastauluineen sekä paikan menneisyydestä kertovine muistomerkkeineen. Paikalla pidetään kesäisin kyläjuhlia. Tämän ansiosta sinne on rakennettu raudanpolttonäytöksissä käytettävä rautahytin kopio.
Hotellikoskella on keskeneräisestä masuunista muistona kivistä tehty masuunin pohja, patorakennelman jäännöksiä, suuren rakennuksen kivijalka ja kaivon tapainen rakennelma. Kosken rannalla olevassa kuusikossa sijaitsevat jäännökset ovat vaikuttavan näköiset. Niihin on myös melko helppo tutustua, sillä ne sijaitsevat opastein varustetun luonto- ja kotiseutupolun varressa.

Hyttisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suomessa miltei jokainen maastokohta, mäki, lampi ja suo on nimetty. Nimi liitetään usein niin kiinteästi paikkaan, ettei nimen sisältöä tule edes ajatelleeksi. Se voi kuitenkin kertoa paljon paikan menneestä asutuksesta, alueen käytöstä ja siellä sattuneista tapahtumista. Kainuussa yleiset hytti-alkuiset nimet liittyvät ennen niin yleiseen talonpoikaiseen raudanvalmistukseen. Näin myös Mieslahden pohjoispuolella oleva Hyttisuo. Sen eteläreunasta on löytynyt raudanvalmistuspaikan jäännökset. Kohde sijaitsee 450 metrin päässä tiestä.
Suosta nousevan kumpareen luoteispäässä on kaksi noin neljän metrin läpimittaista ja puolen metrin syvyistä kuoppaa. Kyse on ilmeisistä miilukuopista. Vieressä on parin metrin läpimittainen ja puolisen metriä korkea kumpare, kaiken todennäköisyyden mukaan itse sulatusuunin jäännökset. Toinen, neljän metrin läpimittainen kumpare sisältää raudan pelkistyksessä syntynyttä kuonaa. Monet Kainuun raudanvalmistuspaikoista ovat löytyneet metsänuudistukseen liittyvän maanmuokkauksen jälkeen. Joku on alkanut ihmetellä esiin tulleita kuonanpaloja sekä hiiltä. Tämä on yksi harvoista täysin ehjänä säilyneistä kohteista.
Kumpare kasvaa pääosin mäntymetsää. Hytin kohdalla on, kuten tavallista, runsaasti katajaa. Itse Hyttisuo on ojitettu ja metsittynyt.
Tarkastus 2023: Tarkastuksessa todettiin kaksi miilua, pelkistysuunin jäänteet, kuonakasa ja kaksi kuoppajäännöstä, jotka ovat olleet todennäköisesti kellareita tai varastoja. ks. alakohteet

Rautakorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raudanvalmistuspaikka sijaitsee Lehtovaaran eteläpuolella Emäjoen ja Tenämäjärven välissä. Paikka on Heposuon reunassa, matalan kumpareen luoteisrinteessä heti Lehtovaaran eteläpuolelle Paikka kasvaa mäntymetsää. Hytin kohdalla on, kuten tavallista, runsaasti katajaa. Paikalle pääsee Emäjoen länsipuolta Ristijärveltä Hyrynsalmelle johtavalta tieltä. Siltä kääntyy tie, joka johtaa Lehtovaaralle ja sen yli eteläkaakkoon, joen rannassa oleviin taloihin. Noin 0,3 km ennen Toppilan ja Raappanan taloihin kääntyvää tienhaaraa siitä lähtee ajoura luoteeseen. Hytille pääsee helpoimmin kulkemalla tätä ajouraa vajaat 0,3 km Heposuon reunaan. Hytti on siitä 150 metriä länsilounaaseen.
Rautakorpi on yksi Kainuun komeimpia ja parhaiten säilyneitä rautahyttikohteita. Se sijaitsee Rautakorveksi nimetyssä paikassa, nimi siis liittyy raudanvalmistukseen. Siellä on kaksi kuoppaa, toisen läpimitta on 6,5 metriä, toisen 3,5 metriä molempien syvyys on metrin luokkaa. Ne ovat hiilen valmistuksessa tarvittuja miilukuoppia. Suuremman kuopan vieressä on yhdeksän metrin pituinen kumpare, jossa on kuonaa ja palanutta kiveä. Siinä on ilmeisesti raudan pelkistyksessä syntyneen kuonan keskellä sulatusuunin jäännökset. Viereisellä Heposuolla kerrotaan olleen malminnostokuoppia. Kohde on miltei täysin ehjä, vain miilujen pohjia on hieman kaiveltu.

Maanselän kivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Maanselän kivi sijaitsee UKK-reitin varrella Kalliojärven eteläpäästä kaakkoon, Valtimon rautatieaseman itäpuolella, nykyisellä Sotkamon ja valtimon rajalla, joka on myös Kainuun ja Pohjois-Karjalan maakuntien raja. Paikalle on varsin helppo löytää Kajaani–Joensuu –tieltä. Maanselän kivi on huomiota herättävän kokoinen: korkeutta sillä on yli kolme metriä ja ympärysmittaa noin 12 metriä. Kivessä on runsaasti hakkauksia, joista osa on selviä mutta osa niin heikkoja ja matalia, että niiden tulkinta tuottaa suuria vaikeuksia. Säilyneet ja tulkittavissa olevat merkit kuitenkin osoittavat sen rajakiveksi.
Maanselän kivi on perimätiedon mukaan Täyssinän vuoden 1595 rauhan rajamerkki, mihin viittaavat myös kivessä olevat kolme kruunua ja venäläinen risti. Yhden kiven merkinnöistä on esitetty liittyvän myös Pähkinäsaaren vuoden 1323 rauhan rajaan, mutta tulkinta on hyvin epävarma. Vuosiluvut 1(6)80 ja 1684 nimikirjaimineen liittyvät lääninrajan selvitykseen ja vuosiluku 1767 nimikirjaimineen lääninrajan käyntiin. Kivessä on myös todennäköisesti isojakoon liittyviä merkintöjä, kiintopisteen merkki sekä merkintöjä, joiden tarkoitusta ei ole pystytty selvittämään. Kiveä on siis varmasti käytetty läänin rajan merkkinä, mutta se on mahdollisesti joskus osoittanut myös valtakunnan rajaa.

Petäjäkoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Petäjäkosken rautaruukki valmistui vuonna 1840, siis suunnilleen samaan aikaan kuin muutkin Kainuun ruukit. Ruukin perustajat olivat kajaanilaisia virkamiehiä. Tärkeimpänä vaikuttimena ruukin perustamisessa oli halu kohentaa toistuvista nälkävuosista kärsivän syrjäseudun rahvaan synkkää taloudellista tilannetta. Ruukin yhteyteen perustettavalla mallitilalla haluttiin antaa väestölle esimerkki hyvästä maatalouden harjoittamisesta. Petäjäkosken ruukin rauta tunnettiin erinomaisesta laadusta ja sen tuotanto oli harkkohytiksi varsin suurta. Varsinaisen tarkoituksensa ruukki myös täytti, väestön taloudellisen tilanteen parantumista pidettiin nimenomaan ruukin ansiona. Alkuaikoinaan ruukki työllisti kaksi harkonpuhaltajaa, kolme seppää ja kaksi hiilirenkiä, lisäksi kahdeksan malminnostajaa hankki malmia lähiseudun järvistä.
Monista muista tuon ajan ruukeista poiketen ruukkia hoidettiin mallikelpoisesti. Kaikesta huolimatta omistajat joutuivat taloudellisten vaikeuksiensa vuoksi myymään ruukin vuonna 1860, jolloin siitä tuli läheisen Jyrkän ruukin apuhytti. Laitosta laajennettiin ja tuotanto kohosi entisestään. Malminnostajien määrä kaksinkertaistettiin, lisäksi palkattiin 23 hiilenpolttajaa ja viisi apulaista. Ruukin työllistävä vaikutus oli siis melkoinen. Ruukki Neljän vuosikymmen toiminnan jälkeen ruukin toiminta lopetettiin kannattamattomana vuonna 1880.
Kohde sijaitsee Sotkamon eteläosassa, Laakajärven ja Suuri-Petäisen välissä olevan joen luoteisrannalla, Petäjäkosken kohdalla. Mitään ruukin aikaisia rakennuksia ei enää ole jäljellä. Jokea käytetään nykyään virkistyskalastukseen. Kalastajia varten joen yli on tehty silta 0,2 km päähän maantiesillasta. Joen rannat kasvavat tiheää lepikkoa ja ovat varsin pöheikköiset. Ruukin tuotantolaitokset sijaitsivat rannan ja korkean rantatörmän välissä. Törmän päällä sijaitsee Koskelan talo ulkorakennuksineen. Jokirannassa on ruukin jäännöksinä 9 x 9 metrin kokoinen kumpare, jossa näyttää olevan itse hytin pohja, mahdollinen rakennuksenpohja sekä kuonaa ja hiiltä sisältäviä kumpareita. Koska paikka sijaitsee tien vieressä, siihen on helppo tutustua. Joen ranta on kuitenkin hankalakulkuinen ja jäännöksiä on vaikea erottaa kasvillisuuden peitosta.

Myllyranta (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jylhämän voimalaitoksen patoaltaan lounaispuolella, 0,9 km voimalaitoksesta kaakkoon. Nykyisin ranta kasvaa nuorehkoa, melko tiheää kuusimetsää Pääosa Myllyrannan ruukin jäänteistä on Jylhämän patoaltaan ja sen patovallin alla. Esimerkiksi raudanvalmistuksessa syntyvää rautakuonaa ei paikalta enää löydy. Patovallin vieressä on kuitenkin suuren päärakennuksen kivijalka ja kellarin rauniot. Rakennus purettiin ja siirrettiin muualle ja sen hirsistä rakennettiin Suomen Matkailijayhdistyksen kuuluisa hotelli, joka tuhoutui talvisodan pommituksissa. Hieman kauempana patovallista on pitkä voimakanava. Se rakennettiin toiminnan jo loputtua. Kanavan reunat on osittain kivetty. Sen alkupäässä on sahan suuret peruskivet.
Kanavan länsipuolella on Oulujoki OY:n patotyömaan aikaisten parakkien jäännöksiä. Myllyrannan kuusi parakkia olivat ns. perheparakkeja, eivät patotyömaan aikaisia ns. poikamiesparakkeja. Yhdessä perheparakissa asui kahdeksan perhettä. Ainakin osa parakeista on ollut pystyssä vielä vuoden 1960-vaiheilla.
Oulun lääninkamreeri Carl Gustaf Bergbom perusti Myllyrannan ruukin Myllyrannan kruununtalon maalle. Perustamisprivilegio harkkohytille myönnettiin vuonna 1838. Paikalle rakennettiin kaksipiippuinen harkkouuni, vasarapaja ja manufaktuuripaja. Bergbom päätti siirtää ruukkia noin 450 m ylemmäksi saman kosken rannalle, mutta paikkakuntalaiset vastustivat tulvien pelossa uutta patoa ja jo rakennettu pato purettiin ja ruukki rakannettiin uudelleen alkuperäiselle paikalle.
1800-luvun puolivälin jälkeen Myllyrannasta suunniteltiin rakennettavan suurruukki. 1858 ruukki sai privilegion mm. masuunin, putlaus- ja hitsausuunien, valssilaitoksen sekä nippu- ja naulavasaran rakentamiseen. Muutaman vuoden tuloksena yhtäkään tuotantolaitosta ei saatu valmiiksi. Myllyrantaan rakennettiin 460 m pitkä pato, voimakanava, saha sekä ruukinkartano. Suurien rahaongelmien sekä osaamattomuuden seurauksena viimeistään vuonna 1864 rakennustyöt lopetettiin. Vuonna 1873 ruukin tehdasrakennuksista jäljellä oli enää saha, mylly ja osittain luhistunut vasarapaja.
Patoaltaasta huolimatta Myllyrannassa on vielä jopa näyttäviäkin jäänteitä Kainuun teollistumisen varhaisvaiheista. Paikka sijaitsee vain parin kilometrin päässä Vaalan keskustasta ja Myllyrannan jäännökset kuuluvat tekeillä olevaan Vaalan Lavanrannan ja Nuojuan voimalaitoksen väliseen ulkoilureittiin. Paikalle pääsee myös Jylhämän teiltä Ketunsaaren tienristeyksen kohdalta. Sieltä tulee vanha tieura voimakanavan yli vievälle sillalle. Ulkoilureitin rakentamiseen liittyen jäännökset on merkitty opastauluin. Lisäksi alueelta on raivattu puustoa ja voimakanavan ylittävä silta on uusittu. Sillalta vie sorakäytävä patopenkereen viereen päärakennuksen kivijalan lähelle. Käytävän jatkoksi on vielä tehty penkereen päälle johtavat portaat. Patoallas mahtavine valleineen on myös eräänlainen nähtävyys.
V. 2017 inventoinnin kuvaus tutkimusosiossa.

Saaresjoki (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Saaresjoen harkkohytti sijaitsee soiden ympäröimällä ja asumattomalla alueella Saaresjärvestä laskevan Saaresjoen varressa. Saaresmäen kylä on siitä kolmen kilometrin päässä etelässä.
Saaresjoen hytti oli toinen Vaalan Myllyrannan apuhyteistä ja toinen oli Paltamon Kiveskoskella. Apuhyttejä tarvittiin, koska raudan pelkistyksessä tarvittavan hiilen hankinta itse Myllyrannassa oli odotettua hankalampaa. Saaresjoella oli kaksipiippuinen harkkouuni, asuinrakennus, hiilihuone sekä joessa hirsinen pato. Saaresjoen harkkohytin käyttöaika oli varsin lyhyt. Hytin toiminta alkoi vuonna 1844, mutta jo vuosikymmenen lopussa sen sanotaan olleen rappiotilassa ja toiminta päättyi seuraavalla vuosikymmenellä. Saaresjoen ruukilla valmistettua rautaa vaivasi kylmähauraus ja valmiiden harkkojen kuljetus oli vaivalloista.
Nyt ruukin paikka on tiheähkön kasvillisuuden peitossa. Jäänteet on kuitenkin helppo erottaa. Suurin niistä on turpeen peittämä, 7 x 7 m kokoinen ja 2,5 m korkuinen kumpare, jonka juurella on vielä erotettavissa hirsien jäännöksiä. Turpeen joukosta näkyy liuskekiven kappaleita. Kyseessä on mitä ilmeisimmin sulatusuunin jäännökset. Sen ympärillä on turpeen peittämä, rautakuonaa sisältävä valli. Kuonaa on myös joessa ja hytin yläpuolella olevassa padon jäännöksessä ja sen vieressä. Itse Saaresjokea on perattu ja se on nykyään varsin vaatimaton puro.

Jussinlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Haukiperä-järven kaakkoispäässä, järven etelärannalla, Jussinlahden länsipuolella ja rantaan vievän tien kääntöpaikalta noin 0,1 km kaakkoon. Paikalta on löytynyt liuske-esineen katkelma, kvartsiesine ja -iskoksia. Vuoden 2013 inventoinnissa kohdetta luonnehditaan ennemminkin löytöpaikaksi. Lisäksi vedensäännöstely on luultavasti tuhonnut asuinpaikan.

Kivijoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kajaanin kaakkoisosassa, Kivijärvestä Laakajärveen laskevan Kivijoen varressa, Juuson talosta 0,3 km etelään olevan Kivikosken alapuolella. Peruskarttaan merkityn "Lappalaisenpadon" kohdalla rannassa on pieni niemennypykkä. Sen edustalta lähtee alajuoksun suuntaan veden pinnan tasossa olevia peräkkäisiä kapeita särkkiä. Ne alkavat läheltä rantaa jatkuen vinosti alajuoksun suuntaan keskemmälle jokea. Tarkastushetkellä niistä näkyi rannalle vain ruohotuppoja. Särkän tyven koordinaatit: p= 7090 595, i= 3545 350. Tästä noin 0,2 km pohjoiseen, yläjuoksun suuntaan, noin 5 m päässä rannasta alkaa samanlainen, noin 20 m pitkä, vinosti keskemmälle jokea menevä särkkä, koordinaatit: p= 7090 830, i= 3542 210. Tästäkin oli tarkastushetkellä näkyvissä vain sammalta ja heinää. Joen länsirannalla, heti kosken alapuolella on vielä epävarma kapea särkkä.
Juuson talosta kotoisin oleva Sinikka Peronius ilmoitti havainnoistaan Kainuun Museoon. Peroniuksen mukaan "hänen suvussaan on perimätietoa siitä, että seutu on lappalaisten vanhaa asumaseutua. Kivijoessa olevien patojen kerrotaan rakennetun maasta ja puusta, vedenpäällinen osa on ruohoa. Lappalaiset käyttivät patoja keväisin kalastuksessa laittamalla rysänsä ja liistekatiskansa niiden päälle."
Juuson talon rannassa on myös kiviröykkiöitä, jotka lienevät viljelyröykkiöitä tai kellarin tms. rakennuksen pohjia.

Aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Oulujoen Ylisuvannon koillisrannalla, 0,6–1,0 kilometriä Utajärven rajasta, Ahon talon pellon ja pohjoisesta laskevan Aro-ojan välisellä kolmiomaisella metsäalueella. Oulujoen rannassa on noin kymmenen metrin korkuinen jyrkkä törmä, joka päällä alkaa tasainen hiekkamaa. Se kasvaa pääosin nuorehkoa mäntymetsää, varsinkin idässä, lähellä Aro-ojan suuta on runsaasti katajaa. Aluskasvillisuutena on puolukkaa ja paksua sammalta.
Alueella on todettu 2006 inventoinnissa 19 puolen metrin syvyistä kuoppaa, jotka on tulkittu pyyntikuopiksi. Vuoden 2007 kartoituksessa kuoppia paikannettiin 71 kpl. Niistä useimmat ovat miilukuoppia tai pyyntikuoppia, ja yksi on selvä tervahauta. 8 kuoppaa oli täytetty romulla. Muutamien kuoppien vieressä olevien kumpujen rakenne muistuttaa maauunia.
Kookkaimmat kuopat ovat 4 m pitkiä ja syvimmät yli metrin syvyisiä. Pienet 1 x 1 m kuopat ovat usein rykelmissä. Suurin osa kuopista on soikion muotoisia. Osa kuopista on pyöreitä ja erikoisuutena ovat hevosenkengän muotoiset kuopat. Kaikkien kuoppien käyttötarkoitusta ei saatu selville kartoituksen ja mittauksen avulla.

Mannermaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Kutujoen ja Mantereenlammen välisessä niemessä joen eteläpuolella, Jylhämän voimalaitoksesta 2,1 kilometriä pohjoiseen. Paikka on sähkölinjan alla ja voimalinjan vieressä 80 metrin päässä etelässä olevasta pellosta. Mantereenlampi on entinen Oulujoen haara, mutta nykyisin vesi kulkee vain läntisintä haaraa pitkin Jylhämän voimalaitoksen kautta. Kohteen ympäristöstä metsä on hakattu ja lounaispuolelta maanpintaa on käsitelty. Paikka kasvaa pientä havupuuta ja katajaa, aluskasvillisuutena on jäkälää ja sammalta. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on todettu 2006 inventoinnissa halkaisijaltaan 4,5 m kokoinen kuoppa, jonka syvyys on 0,7 m. Kuoppa on tulkittu selvän huuhtoutumiskerroksen perusteella esihistorialliseksi pyyntikuopaksi. Paikalta ei ole havaittu muita kuoppia tai muuta muinaisjäännökseen viittaavaa.
2013: Kohteen todettiin olevan ennallaan. Ennestään tunnetun pyyntikuopan vierestä, sen reunasta pari metriä kaakkoon, havaittiin toinen kuoppa. Siinä on selvä pyöreähkö muoto ja se on tasaisesti pohjalle syvenevä, patamainen. Kuopassa kasvavat katajat ja turpeikko saavat kuopan näyttämään jossain määrin epämääräiseltä. Kuopan halkaisija on noin 4 m ja syvyys noin 0,5 m.

Nuojuanlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Oulujoen etelärannalla, Nuojuan voimalaitoksen alapuolella olevan Nuojuanlammen länsipäässä, 1,6 kilometriä voimalaitoksesta länteen. Joen jyrkkä rantatörmä on yli 20 metriä korkea. Sen päältä alkaa tasainen, nuorehkoa mäntyä kasvava kangas.
Rantatörmän päältä, noin 15 metrin päässä reunasta, tilarajan tuntumassa, on todettu 2006 inventoinnissa rannan suuntainen (itä-länsi) kuoppa (3,5 x 2,5 x 0,5 m). Kuopan pohjalla on paksu harmaa huuhtoutumiskerros ja se on tulkittu esihistorialliseksi pyyntikuopaksi.

Lammaskoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lietekylän koillispuolella, Lietejärvestä Emäjokeen laskevan Lietejoen varrella, Lammaskosken kohdalla. Lietejoen niskasta asuinpaikalle on matkaa 2,5 kilometriä.
Maaperä paikalla on hiekkaa. Harjulla kasvaa pääasiassa nuorta mäntymetsää. Kosken ranta on kivikkoinen ja pensaikkoinen.
Alueella on 0.7 km pitkä ajoura, joka noin 50 metriä ennen päättymistään haarautuu kahtia. Toinen haara menee harjun rinnettä alas koilliseen, toinen jatkaa harjun päähän. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille ajouran päässä olevasta kevyesti kuoritusta kohdasta.

Järvenharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Järvenjärven eteläpuolella olevalla Järvenharjulla, Järvenvaaran tien eteläpuolella, 250 m Petäjäkoskentien risteyksestä länteen olevan suuren hiekkakuopan kohdalla. Maata on kuorittu tien ja kuopan välistä sekä kuopan itäpuolelta noin 20 meterin päähän kuopn reunasta. Tien pohjoispuolella on muutamien kymmenien metrien läpimittainen soranottokuoppa ja sen ympäriltä on kuorittu pintamaata. Pohjoiseen ja koilliseen maa laskee kohti alla olevaa suota. Maaperä alueella on soraharjulle tavallista kivikkoista hiekkaa.
Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tien eteläpuolelta kuopan itäreunan kuoritulta alueelta sekä tien pohjoispuolen kuoritulta alueelta. Myös metsärinteen rikotusta maasta on tullut esille muutama kvartsi-iskos.
Alueella on ollut varsin laaja, todennäköisesti kuitenkin melko vähälöytöinen asuinpaikka. Se lienee pahoin tuhoutunut soranotossa, mutta varsinkin tien pohjoispuolella on vielä rippeitä asuinpaikasta. Kohteen laajuutta länteen ja itään päin ei ole määritetty. Noin 150 m itään samalla harjulla sijaitsee Vaala Vintteri A -niminen asuinpaikka.
2021: Järvenvaarantien pohjoispuolella ja sähkölinjan itäpuolella sijaitsevalla metsäpalstalla tehtiin koepistoja (noin 10 kpl) ja tarkasteltiin tuulenkaatoja (noin 25 kpl) sen varalta, että asuinpaikka ulottuu kyseiselle alueelle. Alueelta ei havaittu asuinpaikkaan viittaavia merkkejä.

Ankkurilahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee pitkän ja kapean Vihajärven keskivaiheilla, Ankkurilahden länsirannalla, n. 500 m Tololan talosta pohjoisluoteeseen. Rannan eteläosa on matalaa, ryteikköistä suota, pohjoisosassa on järven pintaa kymmenisen metriä korkeampi moreenikumpare.
Kumpareen koillispäässä on kuoppa, joka on halkaisijaltaan n. 3 m ja syvyydeltään n. 70 cm. Kuoppa on kaivettu kivikkoiseen moreenimaahan ja se muistuttaa pyyntikuoppaa. Kuoppaa on tutkittu koepistoin, joissa havaittiin selkeä podsolimaannos. Kuopasta n. 10 m koilliseen on toinen, epämääräisempi kuoppa. Järveen laskevan rinteen päällä on vielä yksi nuoremmalta vaikuttava kuoppa.

Luokanaho 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kiantajärven etelärannalla, Kaljuskylän kohdalla, uimarannan ja Vaamanlahden välisellä alueella. Rantaan tulee etelästä muutama ajoura rannan suuntaisesti kulkevalta Kuhmoon ja myös kirkonkylään johtavalta tieltä. Valtatien 5 risteyksestä noin 0,4 kilometriä itään lähtevän, risteyksestä laskien toisen ajouran varrella, noin 35 metrin päässä rannan kasvillisuusrajasta on autojen kääntöpaikka. Kääntöpaikalla on pienet tienpätkät ajouran molemmin puolin. Kohde sijaitse itäisen pätkän pään rannan puolella, noin 10 metrin päässä ajourasta. Maasto alueella on hieman kivikkoista, rantaa kohti viettävää mäntykangasta.
Paikalla on sammaleen peittämä neliömäinen kiviraunio. Kivet ovat melko suuria, kooltaan noin 0,4-0,5 x 0,4-0,5 x 0,3-0,4 metriä. Ne ovat vain yhdessä kerroksessa. Yksi kivi on muiden päällä, se on ehkä nostettu paikoiltaan. Kivien väleistä näkyy maanpinta.

Vuokin reitti (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kainuussa olevaa yhteydenpidon ja erityisesti kaupan valtaväylää kutsutaan Vienan reitiksi. Vienan reittejä on kuitenkin ollut useampia, joista kolme pääreittiä ovat Sarvikiven reitti, Vuokin reitti ja Miinoan reitti. Niiden linjaukset ovat vaihdelleet paitsi ajan, myös sääolosuhteiden mukaan. Mitään yhtä, vain tietyllä linjauksella kulkevaa reittiä ei siis ole ollut olemassa.
Lisäksi reittien välillä on sivureittejä, jotka yhdistävät taloja toisiinsa ja pääreitteihin. Sivu- tai yhdysreitit ovat kulttuuriperintökohteina vaalittavia.
Vienan reittieihin kuuluvaa Vuokin reittiä on valittu edustamaan vaihtoehto, jonka muinaisjäännösrekisteriin merkitty linjaus perustuu sekä arkistolähteisiin että maastotarkastukseen. Muinaisjäännösrekisterin aluerajaus on muodostettu Kainuun Museon ja maakuntaliiton inventointiin ja maastomittauksiin perustuen; reitin leveys muodostuu reittipisteiden molemmin puolin asemoidusta viiden metrin vyöhykkeestä. Valittu reittilinjaus on merkitty Kainuun maakuntakaavaan. Reitin vesiosuuksia ei ole inventoitu.
Polkumainen Vuokin kulkureitti on johtanut Viiangin ja Kivijärven kautta Vuokkiniemeen ollen osa laajempaa, Oulujärveltä Hyrynsalmen kautta Arkangeliin johtanutta reittiverkostoa.
Kulkureitti on satoja vuosia vanha; se näkyy mahdollisesti 1600-luvun kartassa, kartassa vuodelta 1814 sekä lisäksi isojakokartassa vuodelta 1853. Reittiä käyttivät mm. karjalaiset laukkukauppiaat. Reitti on jäänyt pois käytöstä talvisodan jälkeen uuden maantien valmistuttua.
Polusta käytetään myös nimeä "Lönnrotin polku", sillä Elias Lönnrot on tiettävästi kulkenut 1830-luvulla kyseistä tietä Vuokkiniemeen runonkeruumatkoillaan. Polku on paikoitellen merkitty peruskarttaan. Reitin kulku Suomussalmen Vuokissa Koljatinjärven, Kevättijärven ja Kivi-Kevätin eteläpuolella ja siitä itärajalle on selvitetty maastossa Kainuun ympäristökeskuksen johdolla vuonna 2004.
Reitti on käsittänyt sekä maa- että vesiosuuksia. Polku on ollut merkitty maastoon kirveellä petäjien kahdelle puolen lyödyillä pilkoilla. Soisilla paikoilla on saattanut olla pitkospuita. Vaatimaton kulkutie on monin paikoin lähes hävinnyt maastosta. Tähän ovat vaikuttaneet toisaalta koneelliset metsätyöt, joissa maaperää on muokattu ja merkkipuut kaadettu, ja toisaalta polun käyttämättömyys, minkä vuoksi se on alkanut kasvaa umpeen. Vanhoja pilkkapuita on säilynyt paikoin. Polku on parhaiten nähtävissä vanhaa metsää kasvavissa kohdissa ja niillä paikoin, joissa polkua edelleenkin käytetään. Reitin kulku on hakatuilla alueilla rekonstruoitu.

Sänkikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koljatinjärven eteläpuolisella mäntykankaalla on ainakin kolme suurta, hyvin säilynyttä tervahaudanpohjaa, joiden ympärillä on valli. Alueella kulkee myös polkumainen "Vienan reitti".
Tarkastuksessa 2015: koordinaattien osoittamalla paikalla ei havaittu tervahautoja tai muita arkeologisia kohteita.

Kajaanin vanha asemakaava-alue (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kajaanin kaupunki perustettiin 1600-luvun alussa rakennetun linnan eteläpuolelle vuonna 1651. Kaupungin vanha alue sijaitsee suurin piirtein Lönnrotinkadun, Pohjolankadun, Ämmänkoskenkadun ja rannan välisellä alueella. Alkuperäinen asemakaava on edelleen nykyisen pohjana. Pääosa 1600-luvun asutuksesta sijaitsi kaupungin itäosassa. Kaupungissa oli paljon autiotontteja. Suuri osa kaupunkia paloi Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1712.
Kaupungin isoavihaa vanhemmat säilyneet kaupunkiarkeologiset kulttuurikerrokset ovat muinaismuistolain rauhoittamia. Museovirasto teki vuonna 2001 Kajaanin kaupunkiarkeologisen inventoinnin, jossa määriteltiin, millä tonteilla muinaismuistolain rauhoittamat kulttuurikerrokset ovat todennäköisesti säilyneet. Kaupunkialueella on tehty joitakin pienimuotoisia arkeologisia kaivauksia.

Holstinvaara SE (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kuoppa on kaivettu Holstinvaaran kaakkoisrinteeseen, tasaisen alueen reunaan, josta jyrkkä rinne viettä kohti kaakkoa. Maaperä on hiekkaista moreenia ja kasvillisuustyyppi tuore kangas.
Kuoppa on muodoltaan soikio ja sen mitat ovat 1,2 x 0,8 m. Syvyys on 0,5 m. Kuopan pohjalla havaittiin huuhtoutumiskerros.
Holstinvaaraa on kaskettu ainakin 1600-luvulta lähtien (Keränen 1985) Isojakokartan mukaan vaaran etelärinteellä on ollut vielä 1800-luvun puolivälissä useita kaskiahoja. Kyseinen kuoppa voi olla varhaiseen kaskiviljelyyn liittyvä jäännös.

Pitkä-Portti E (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Pyyntikuoppa sijaitsee Pitkä-Portin äärellä Hiidenportin kansaalispuiston retkeilypolun varrella pienellä kumpareella. Ympäristössä kasvaa 200-vuotiaita mäntyjä, kuusia ja koivuja. Kasvillisuus on puolukka-mustikkatyyppi ja maalaji on hienoainesmoreenia.
Pyyntikuoppa on soikea, kooltaan 3,5x2 m, syvyys on 0,8 m. Tarkastuspistossa havaittiin huuhtoutumiskerros.

Palolampi SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Pyyntikuoppa sijaitsee itään viettävän rinteen kumpareella. kasvillisuus on tuoreen kankaan sekametsää.
Pyyntikuoppa on muodoltaan pyöreä ja sen halkaisija on 1,7 m, syvyys 0,8 m. Tarkistuspistossa havaittiin huuhtoutumiskerros.

Palolampi W (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kuoppajäänne sijaitsee itään viettävällä rinteellä harjumaisen muodostuman pohjoispuolella. Lähellä kulkee Hiidenportin kansallispuiston merkitty retkeilypolku. Kasvillisuustyyppi on tuoretta kangasta kasvavaa sekametsää. Maalaji on karkea-ainesmoreenia.
Kuoppa on muodoltaan soikea ja sijaitsee rinteeseen nähden vinottain. Kuopan pituus on 1,5 m, leveys 0,5 m ja syvyys 0,5 m. Tarkastuspistossa havaittiin huuhtoutumiskerros.

Palokangas (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kuopat sijaitsevat harjumaisen muodostuman itään viettävällä rinteellä, Hiidenportin kansallispuiston Palolammen opastuspisteestä 400 m lounaaseen.
Kuopat ovat lähekkäin ja niissä havaittiin huuhtoutumiskerros. Kuoppa 1 muodoltaan soikea, maatunut ja loivareunainen. Sen pituus on 2 m, leveys 1,5 m ja syvyys 0,5 m. Kuoppa 2 on muodoltaan soikea ja jyrkkäreunainen. Sen pituus on 1,2 m, leveys 0,7 m ja syvyys 0,5 m. Kuoppa 3 on pyöreä ja matalareunainen, sen halkaisija on 3 m ja syvyys 0,5 m.

Ala-Autio SE (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Maakuopat sijaitsevat Hiidenportin kansallispuiston 600 m Palolammen opastuspisteestä lounaaseen.
Kuopat ovat harjumaisen muodostuman koilliseen viettävällä rinteellä. Kasvillisuus on tureen kankaan sekametsää.
Kuopat ovat vierekkäin ja muodoltaan soikioita ja ne sijaitsevat poikittain rinteeseen nähden. Alarinteen puolella on selvä maavalli. Kuopissa havaittiin huuhtoutumiskerros. Kuoppien pohjalla oli maan peitossa kiviä, joten voivat olla keittokuoppia. Kuoppa 1 on pituudeltaan 2 m, leveys 1 m ja syvyys on 0,5 m. Kuoppa 2 on pituudeltaan 3 m, leveydeltään 2 m ja syvyydeltään 0,7 m. Kuoppa 3:n pituus on 3 m, leveys 1,5 m ja syvyys 0,5 m.

Palolampi NE (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Seitsemän maakuoppaa sijaitsevat Hiidenportin Natura-alueella, noin 130 m Palolammen opastuspisteestä itään.
Kuopat ovat pinellä kumpareella, jonka pohjoispuolella on vanha soranottopaikka ja kansallispuiston varastopaikka. Kasvillisuus on kuivahkon kankaan mäntymetsää, maaperä hienoaineksista.
Kuopat ovat muodoltaan soikeita, osa pyöreitä. Ne sijaitsevat rinteessä tai tasamaalla rinteen läheisyydessä. Kuopissa havaittiin huuhtoutumiskerros.
Kuoppa 1) halkaisija 1,5 m, syvyys 0,6 m. Kuopan reunoilla pieni valli, mahdollinen pyyntikuoppa
kuoppa 2) pituus 2 m, syvyys 0,2 m
Kuoppa 3) halkaisija 1,6 m, syvyys 0,5 m
Kuoppa 4) halkaisija 1,7 m, syvyys 0,5 m
Kuoppa 5) halkaisija 1,5 m, syvyys 0,5 m
Kuoppa 6) halkaisija 2,2 m, syvyys 0,5 m, pyyntikuoppa
Lisäksi samalla kumpareella on kuusi muuta kuoppaa, joissa ei huuhtoutumiskerrosta tavattu eivätkä siten ole kovin vanhoja.
Kuoppa 7)

Kitulanlammen laavu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kitulampeen luoteesta työntyvän niemekkeen kärjessä. Maaperä hienoainesmoreenia. Kuivaa kangasmetsää.

Jäkäläsuo N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee kansallispuiston rajalla olevalla merkityllä polkureitillä Kovasinvaaran kaakkoisrinteessä Porttilammesta 650 m länteen. Paikan maalaji on hienoainesmoreeni ja kasvillisuustyyppi tuore kangas. Kohteen itäpuolella kasvaa yli 150-vuotiasta mänty-kuusi-koivu sekametsää. Kohteen länsipuolella sijaitsee vanha hakkuuaukko, jossa kasvaa mäntytaimikko. Kohteelta löytyi 10 kpl kvartsi-iskoksia sekä yksi kaavin.

Lapamäki (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee pienen kumpareen kaakkoon viettävässä ylärinteessä. Paikan
maalaji on hienoainesmoreeni ja kasvillisuustyyppi puolukka-mustikkatyyppi.
Metsäkuviolla kasvaa yli I5O-vuotiasta kuusi-mänty-koivu-haapa -sekametsää.
Kohde sisältää yhden sammaloituneen maakuopan, jonka muoto on soikio.
Kuoppa sijaitsee rinteeseen nähden pitkittäin. Sen pituus on 2 m, leveys 1,5 m ja
syvyys 0,5 m. Kuopan pohjaan lapiolla tehdyssä tarkistuspistossa havaittiin
huuhtoutumiskerros. Kuopan käyttötarkoitus on tuntematon. Kuoppa sijaitsee
vanhalla kaskiaholla ja voi hyvinkin olla, että se on tehty kaskiviljelyn tarpeisiin esimerkiksi kaskiviljan säilytystä varten. Kuopan muoto, koko ja
sijainti ylärinteessä puoltavat tätä näkemystä.

Palolampi E (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Palolammen opastuspisteen läheisyydessä retkeilypolun varrella. Kasvillisuustyyppi on kuiva kangas. tervahaudan päällä kasvaa nuorta leppää ja kuusta sekä alle 100-vuotiaita mäntyjä. Muuten ympäristössä kasvaa yli 100-vuotiaita mäntyjä.
Tervahauta on suppilomainen, sen halkaisja on 9 m. Siinä on selvästi näkyvissä maavallit ja tervan valutusuoma. Tervahaudan läheisyydessä ei ole merkkejä hautapirtistä.

Kovasinvaara SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kovasinvaaran kaakkoon viettävän rinteen alaosassa, asuinpaikalle johtavan merkityn polun varrella. Kasvillisuustyyppi on tuore kangas. Tervahaudan päällä kasvaa koivua ja nuorehkoa kuusta. Muutoin ympäristössä kasvaa yli 150-vuotiasta sekametsää; näkyvissä on myös vanhoja harsintahakkuun jäljiltä olevia kantoja.
Tervahauta on suppilomainen, jossa näkyy selvästi maavalli ja tervan valutusuoma. Haudan halkaisija on 8 m.

Kovasinvaara NE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kovasinvaaran vanhasta asuinpaikasta 200 m koilliseen. Kasvillisuustyyppi on tuore kangas. Tervahaudan päällä kasvaa nuorehkoa koivua ja kuusta. Muuten alueella kasvaa 100-vuotiasta sekametsää.
Tervahaudan pohja on suppilomainen, pieni, jossa on heikosti näkyvät maavallit. Tervan valutusuoma näkyy selvästi. Haudan halkaisija on 5 m. Hauta on mitä ilmeisimmin kotitarvekäyttöön tehty. Läheinen Kovasinvaaran torppa perustettiin 1700-luvulla. Asuinpaikka autioitui vuonna 1949.

Ristilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan pohja sijaitsee hiekkaisen kankaan kaakkoon viettävässä rinteessä. Kasvillisuus on kuivahkoa kangasta. Alueella kasvaa 150-vuotiasta sekametsää.
Tervahaudan pohja on suppilomainen, haudassa on selvästi näkyvissä maavallit ja tervan valutusuoma. Haudan halkaisija on 6 m. Lähistöllä kasvaa voimakkaasti kylestyneitä mäntyjä, jotka ovat tervatarpeiksi aikoinaan kolottuja, mutta ovat jostakin syystä jääneet käyttämättä. Haudan sisällä ei kasva puustoa.

Linnakallio (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Linnakallio sijaitsee Kolmisoppijärven ja Kajaani - Joensuu -tien välissä, Sopenvaaralla. Linnakallio sijaitsee tien länsipuolella juuri ennen taloa.
Kallio on pitkulainen, luode - kaakko suuntainen 200 m pituinen ja 20 m korkuinen kumpare. Itäsivu on melko loiva. Se kasvaa melko tiheää nuorta koivua ja mäntyä. Laella maasto muuttuu kallioiseksi, siellä on suuria mäntyjä. Länsipuolella on miltei pystysuora kalliorinne. Rinteen päällä on nuotiopaikka ja pieni hirsinen puuvaja. Kalliorinteen juurella on paikoin vetinen suo.
Paikkaan liittyy tarinoita. O.A.F. Mustonen kertoo Kajaanin kihlakuntakertomuksessaan vuodelta 1884, että tarinan mukaan vuorenhaltija on täällä pitänyt päihtynyttä miestä vankinaan (s. 384).
Lapin vesitutkimuksen tutkijalle, asukkaita haastatelleelle Arja Kokkoselle, oli kerrottu Linnakallioon liittyviä tarinoita. Linnakallio on ollut merkittävä paikka kylässä asuneille ihmisille ja on sitä vieläkin. Moni asukas on myös miettinyt nimen alkuperää. Kylän asukkaat kertoivat eri tarinoita miten paikka on saanut nimensä. Tarinoita oli kuultu joskus lapsena omilta vanhemmilta tai muilta kyläläisiltä.
Erään tarinan mukaan kallion alla on joskus ollut lampi. Kallion seinämä on melkein 50 metriä korkea. Nimi olisi tullut siitä, että kalliolta on hypännyt alas mies, joka on saanut linnatuomion. Linnakallion tarinaa ovat puhuneet asukkaan isä ja äiti. Asukas toteaa, että tarina saattaa olla tarua tai tottakin. Eräs asukas arvelee, että "olisikohan joskus Isovihan aikana ollut jotain tekemistä siinä kalliolla, etelänpuolelta on jyrkkä seinämä."
Erään lapsena kuullun tarinan mukaan joskus Isovihan aikana vainolaisia olisi ollut tulossa ja vainolaiset saatiin torjuttua, kun korkealta kalliolta niskaan nakeltiin raskaita kiviä. Ei tietoa, onko totta, voi olla että on vuosisatojen tai vuosikymmenten saatossa syntyneitä legendoja, joita kerrotaan sukupolvelta toiselle.
Linnakallio on ollut kyläläisille merkittävä kokoontumis- ja ajanviettopaikka ennen vanhaan. Tanssilava on ollut tien varressa. Se on ollut ennen vanhaan kenttä, jossa ovat tanssineet. Nuoret ovat käyneet kalliolla tanssimassa Helatorstaina. Koululaiset ovat käyneet retkillä kalliolla ennen, myös nykyisin koululaisten suosima retkeilypaikka.
Erään asukkaan mukaan Linnakallio pitäisi ottaa huomioon, jotta se säilyisi siinä luonnon mukaisessa tilassa, jossa se on ollut tuhansia vuosia. Se on paikka, jonne ihmiset ovat kokoontuneet. Sen historiallista merkitystä ei ole tutkittu. Nimeen liittyen sillä on jokin historiallinen merkitys ollut. Kalliossa on pieni luola, jossa lapset ovat olleet. Paikalla on sellainen mystinen ja historiallinen kaiku. Linnakallio tulisi ottaa huomioon, että sitä ei tuhottaisi. Se on hieno ja harvinainen."

Holstinvaara S (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kuopat sijaitsevat Holtinvaaran etelärinteessä. Maaperä on hiekkaista moreenia, kohteen läheisyydessä on kuitenkin hienoa hiekkaa. Kasvillisuustyyppi on tuore kangas. Puusto on vanhaa sekametsää.
Kuopat on kaivettu tasaisen alueen eteläreunaan, jossa on pieni hiekkakumpare. Reunalta lähtee jyrkähkö, epätasainen moreenirinne kohti etelää. Kuopat ovat mitoiltaan 1x0,6 m ja 2x1 m. Kuoppien syvyys on 0,5 m. Niiden pohjalla havaittiin huuhtoutumiskerros.
Holstinvaaraa on kaskettu ainakin 1600-luvulta lähtien (Keränen 1985). Isojakokartan mukaan vaaran etelärinteellä oli vielä 1800-luvun puolivälissä useita kaskiahoja (Isojakokartat 1853 ja 1864). Maakuopat voivat olla varhaisen kaskiviljelyyn liittyviä jäänteitä, esimerkiksi säilytyskuoppia.

Halolankallio (Taide)
Esihistoriallinen; Kalliomaalaus sijaitsee Nuasjärven itäosassa olevan Mujehoulunjoen Tikkalanniemen rantakalliossa. Kallio on useisiin paloihin halkeillut muodostelma. Ihmiskuvioksi tulkittavissa oleva 13 cm korkea maalauskuvio on lounaaseen antavassa kallioseinämässä. Kuviosta on hahmotettavissa rengasmainen pää ja tikku-ukkomainen ruumis. Hahmon oikea käsi lähtee hartioista viistosti alaspäin.Vasen käsi jatkuu loivasti kaarevana viivana. Jalat ovat lyhyet ja kuvattu haara-asennossa oleviksi. Vasemman käden kaarevana viivana olevan värijäljen alla on kaksi pientä vierekkäistä, 1,5 cm korkeaa väritäplää. Ihmishahmon korkeus on 13 cm ja leveys vasempaan käteen liittyvän kaarevan viivan kohdalla 15 cm.Tarkastusajankohtana (maaliskuu 2007) kuvion alareuna oli noin 1 m jään pinnasta.
Kalliomuodostumassa, sisempänä lohkareisessa seinämässä on toinen värijälki, joka vaikuttaa luontaiselta.

Pirunkirkko (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Pirunkirkko sijaitsee Louhenjoen varressa käsittäen korkeita kallioseinämiä ja koskialuetta. Portinkoskessa joki kaventuu noin kahden metrin lyvyiseksi, ja sitä reunustavat 3-4 m korkeat pytysuorat kalliot. Alueella on paljon pystysuoria kivipaaseja. Korkeuserot ovat paikoin yli 20 m.
Pirunkirkko on paikallinen nähtävyys, ja kohteesta kerrotaan useita tarinoita. Puolangan entisen kirkkoherran kerrotaan nimenneen paikan Pirunkirkoksi saarnaspönttöä muistuttavan kivipaaden vuoksi. Toisen tarinan mukaan alueella olleen savotan aikana eräs tukkijätkä olisi hypännyt "saarnaspönttöön" kertomaan tarinoita, jolloin joku oli tähän vastannut, että mieshän saarnaa kuin piru kirkossa (Räisänen 2001).

Siikajoen uittokanava (Kulkuväylät)
Historiallinen; Oulujärven ja Siikajoen jokilatvan yhdistävän, noin 10 kilometrin pituisen kanavan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1903, ja se valmistui vuonna 1907. Kanavaa käytettiin pääasiassa puun uittoon. Sen lähes ainoa käyttäjä oli Raahen Puutavaraosakeyhtiö. Kanavan Oulujärven puoleisessa päässä se on louhittu kallioon, mutta kulkee muilta osin enimmäkseen suoalueilla. Kanavan pohjassa on puulava ja reunat on vahvistettu. Pohjan leveys on noin 1,8 metriä, ja veden syvyys oli alun perin 0,6-0,8 m. Oulujärven puoleisessa päässä oli pato. Viimeiset uitot tehtiin vuonna 1926. Vielä vuonna 1929 kanavaa kunnostettiin, mutta se jäi tarpeettomana rappeutumaan, ja Oulujärven puoleinen pää suljettiin maapadolla. Kanavan näyttävimmät jäännökset sijaitsevat sen Oulujärven puoleisessa, kallioleikkauksia käsittävässä päässä. Kanavan sulku on jäänyt maantien alle. Puutavaraa uitettaessa, kanavan varrella oli miehiä keksineen ohjailemassa tukkeja. Uitto jatkui myös yöllä, jolloin kanavan varrelle sytytettiin öljylamppuja antamaan valoa uittomiehille.
Oulujärven ja Siikajoen yhdistämistä kanavalla suunniteltiin jo 1600-luvulla, mutta rakentaminen osoittautui silloin liian vaativaksi.
Inventointi 2017: Kanava on parhaiten säilynyt Oulujärven päässä. Osa hirsikehikoista on vielä jäljellä, samoin juoksutuspato ja tien länsipuolelle kallioon louhittu linjaus. Veneheitolla on säilynyt ainoastaan yhtymäkohta Neittävänjokeen, muuten peltoalueilla kanava on sortunut sekä täytetty ja vain ojana havaittavissa.
Lisätietoja:
Hiltunen, Veikko 2000: Siikajoen uittokanava. Vaala - Oulujärven pitäjä. Encyclopedia Vaalaensis -pitäjäntietosanakirja. Toim. Simo Mäkelä. Oulu. (s. 654-656).
Kivinen, Jussi 2010: Höyryä Kainuun vesillä. 140 vuotta Kainuun höyrylaivahistoriaa. Suomen Höyrypursiseura ry. Hämeenlinna. (s. 124 - 125).

Peräkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Auhon kylän Kalhamajärven luoteispuolella, vajaa kilometri Lupperästä luoteeseen, Peräkankaan pohjoisrinteessä, tilanrjan ja tien välissä on seitsemän kuoppajäännöstä. Kuopat sijaitsevat noin 150-300 m Rajalantiestä länteen. Kasvillisuus on mäntymetsää ja maaperä hiekkaa. Maasto on tasaista, loivasti pohjoiseen viettävää.
Lähellä sijaitsee Peräkangas E -niminen pyyntikuoppien ketju. Kuopat ovat noin halkaisijaltaan noin 5 m, syvyydeltään noin 0,30 - 0,50 cm. Kaikkien maanoksessa oli havaittavisa huuhtoutunut kerros.
Alakohteiksi listatut pyyntikuopat on numeroitu uudelleen luoteesta alkaen. Tarkastuksen koordinaatteja tarkennettu lidar-kartan avulla.

Jäätiönlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee välittömästi Vuokatin vaaran pohjoispuolella Nuasjärven itäpäässä, Jäätiönlammen eteläpuolella. Alue on kuivahkoa hiekkapohjaista mäntykangasta, jolle on viime vuosina rakennettu Vuokatin alueen matkailuun liittyen tiestöä, lomarakennuksia ja kauppakeskus. Kohteesta tunnettiin aiemmin 15 kuopparakennetta, joista tutkittiin 6 kuoppaa vuonna 2007 ennen kuin aluetta alettiin rakentaa. Kuopista 3 kpl oli todennäköisesti pyyntikuoppia, joilla oli syvyyttä pari metriä, yksi kuopista oli hiilimiilu, yksi oli luontainen ja yhden kuopan syntytapa ei selvinnyt. Pyyntikuoppa-alue jatkuu Kuikkalammentien itäpuolelle, mutta kohteen nimi vaihtuu Kuikkalammentieksi (mj.rek.nro 1000011965).
Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Alue oli rakennettu vuoden 2007 tutkimusten jälkeen. Muinaisjäännösrekisterissä olivat edelleen alakohteina tutkitut ja sen jälkeen tuhoutuneet kuopat. Aalakohdelistauksessa on mainittu mitkä kuopat on tutkittu. Tutkituista kuopista ilmeisesti kolme kuoppaa on poistettu rakennustöissä. Inventoinnissa löytyi pyyntikuoppia myös Jäätiönlammen pohjoispuolelta (Jäätiönlampi 2).

Luokkalanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Portimojärven länsiranta on suoperäistä havumetsää. Länsirannan pohjoisosassa on noin 50 m:n pituinen ja 300 m:n levyinen niemi. Metsässä on tällä kohdalla joitakin epämääräisiä kuoppia. Niemeen kaivettu kaapeli kulkee rannasta 15-20 m:n päässä yhden kuopan poikki. Tässä oli hiekassa näkyvissä kvartsia.
Niemen rannassa on matala törmä ja törmän takana hiekkaranta. Tässä kohdassa rantaa on melko paljon kvartsia ja palanutta kiveä koko rannan matkalla.

Hietalahti pohjoinen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Portimojärven pohjoisrannalla on Hietalahti. Tästä noin 300-500 m pohjoiseen, rantaan päin johtavalta tieuralta löytyi kvartsia ja palanutta kiveä. Hiekkakangas laskee loivasti länteen ja lounaaseen ja kasvaa harvaa mäntymetsää.
Inventointi 2014: Maasto on taimikkoa, maaperä aurattu. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohde tarkastettiin silmämääräisesti niiltä osin kuin maanpinta paikalla oli rikkoontunut ja havaintomahdollisuudet olivat siten hyvät. Aluskasvillisuus oli jo osin peittänyt maaperää. Tarkastuksessa ei havaittu mitään esihistoriaan tai kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa. Löydöt ovat luultavasti jääneet kasvillisuuden alle ja löytöalue on ilmeisesti ollut pienialainen.

Hietajärvi Syvänperänsärkkä (Hautapaikat)
Historiallinen; Hietajärven pohjoispään poikki kulkee korkea Syvänperänsärkkä. Uittoa varten on särkän poikki tehty kaivanto. Tästä kaivannosta noin 100 m itään on pyyntikuoppa, tämän pyyntikuopan ja paikalla olleen mökin välillä on havaittu kalmistokuoppia.

Lohilahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kiantajärven länsihaaran pohjoisosassa olevan Keträselän itärannalla, Teeriniemen kärjessä. Löydöt rantavedestä, kirves ja kvartsia. Kohde tunnetaan myös nimellä Teeriniemi Kianta.

Nokkalan maja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka on Leppikosken voimalasta noin 600 m pohjoiseen, Nokkalan niemen etelärannalla, pienen niemen koillistyvessä.
Kiviesineet löytyivät pihapiirin metsän puoleiselle laidalle aitan pohjaa kaivettaessa, noin 20 cm:n paksuisesta kerroksesta sekä talon ja aitan välistä kaapelikaivannosta. Maaperä on paikalla soraa ja hiekkaa. Piha-aluetta päärakennuksen tienoilla on aikojen kuluessa muokattu.

Kuivasjärvi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuivasjärven länsirannalla, Kuivalahden suulla, Ulkuniemessä, kilometrin verran Kuivassalmen sillasta itään. Ulkoniemen länsirannalla on neljä uutta kesämökkiä, asuinpaikka sijaitsee heti pohjoisimman mökkitontin pohjoispuolella. Rannassa on tällä kohdalla pieni niemi. Niemen pohjoisranassa on kahden metrin sortuva törmä, jonka alla alkaa matala hiekkaranta. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Törmän päällä on tasainen kangas, joka kasvaa nuorta männikköä.
Sortuvassa törmässä on noin 10 metrin matkalla paljon palanutta kiveä, punaiseksi palanutta hiekkaa ja joitakin kvartsi-iskoksia. Muutama iskos löytyi rantavedestä.

Varsanhäntä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Haukiperän etelärannalla, Haukiperänkankaan kohdalla, Haukiperän sillasta 2,5 km itään. Pienen pyöreän niemen läpimitta on noin 40 m. Kapea kannas lounaassa yhdistää sen mantereeseen, lännessä oleva lahti on kaislikkoinen ja sen ranta suota. Niemessä kasvaa mäntyjä ja koivuja, aluskasvillisuutena on varpuja. Rannat ovat matalat. Säännöstelyn syömässä rannassa on pikkukivikkoa, väleissä myös hiekkaa.
Koilliseen antavalla rannalla oli joitakin kvarts-iskoksia noin 10 m:n pituisella alalla.

Hoikanpää (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sumsajärven ja Hoikanjärven eteläpuolitse Niskankylän kautta kulkevan tien länsipuolella olevalla särkällä, Hoikanjärven kaakkoispään kohdalla. Paikka on noin 1,5 kilometriä Varjolan talosta kaakkoon ja 0,6 kilometriä Mäntyharjun talosta länteen. Tien länsipuolella oleva, etelää kohti madaltuva kapea särkkä kasvaa nuorta mäntymetsää, aluskasvillisuus on suurelta osin jäkälää. Maaperä on kivettömältä vaikuttavaa hiekkaa. Ympäristö on ojitettua suota. Särkän eteläosassa on notkelma, joka on miltei ympäröivän suon tasossa.
Särkässä on notkelman kohdalla kolme kuoppaa, yksi notkelmassa ja yksi molemmin puolin. Ensimmäinen on notkelmaan pohjoisesta laskevassa rinteessä. Gps-laite antoi kuopan sijainniksi p = 7115 290, i = 3589 687. Tämän kuopan läpimitta on itä-länsi -suunnassa noin kolme metriä. Toiseen suuntaan läpimittaa on rinteen vuoksi vaikea mitata. Syvyyttä kuopalla on noin 0,6 metriä, pohja on itä-länsi suuntainen ja vajaan metrin pituinen. Eteläreunalla on selvä reunapalte. Siinä on parin sentin harmaa kerros, pohjalla on harmaata hiekkaa.
Tästä kahdeksan metriä etelään, notkelman pohjalla on samanlainen itä-länsi -suuntainen kuoppa, p = 7115 282, i = 3589 680. Sen koko on noin 4 x 3 metriä. Metrin pituinen pohja on samoin itä-länsi -suuntainen. Pohjalla on turpeen alla kiviä.
Kolmas kuoppa on edellisestä yhdeksän metriä pohjoiseen, notkelmasta nousevan rinteen päällä, p = 7115 269, i = 3589676. Kuoppa suuri, ehkä alunperin nelisivuinen. Koko on voin 4 x 4, syvyys 1,2 metriä. Pohja ja reunat ovat epätasaiset ja hieman epämääräiset. Reunalla on turpeen alla parin sentin hiilikerros ja sen alla hiekkaa. Harmaa hiekkakerros puuttuu reunalta, sen sijaan pohjalla on ohut harmaa kerros. Eteläreunalla on noin 150-vuotiaan puun 50 vuotta vanha kanto. Kuoppien 2 ja kolme välissä on maassa epämääräisiä jälkiä maan kaivelusta.

Hautaniemi (1000009502) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Melalahteen luoteesta laskevan Melajoen pohjoisrannalla, noin 250 metrin päässä joen suussa olevasta sillasta itään. Rannassa on parin metrin korkuinen umpeenkasvanut törmä. Törmän päällä on tiheän kuusitaimikon keskellä 1,5 x 1,5 metrin kokoinen ja runsaan metrin syvyinen, jyrkkäseinäinen kuoppa. Kuopasta johtaa matala oja rannan suuntaan. Kuusitaimikko esti tarkemmat havainnot. P = 7144 856, i = 3530 918
Samoin rantatörmän päällä suuren kuusen juuressa on kolmen metrin pituinen vajaan metrin levyinen kuoppa poikittain rantatörmään nähden. P = 7144 868, i = 3530 918.
Melalahdella kerrotaan alueella olevan kalkinpolttokuoppia. Kaakossa, lähellä pellon reunaa on tervahaudan pohja ( p = 7144 829, i = 3530 937) ja alueella on pari ilmeistä maa-ainestenottokuoppaa. Edellä kuvatut vaikuttivat eniten kalkinpolttokuopilta
Noin 40 m kalkinpolttokuopiksi tulkituista kuopista koilliseen näkyy Lidar 5p -korkeusmallissa vielä kaksi samankaltaisilta vaikuttavaa kuoppailmiötä vierekkäin.

Kalmansaari (1000009504) (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Melalahden kaakkoispuolella, Koljolansaaren pohjoispäässä olevan Ukkoniemen ja mantereen Salmenniemen välissä, Tahkosalmen pohjoisosassa. Kyseessä on pieni saari noin 50 metrin päässä Ukkoniemestä. Saari on suunnilleen pohjois- etelä -suuntainen, pituutta on kuutisenkymmentä metriä leveyttä parikymmentä. Saaren eteläosassa on sähköpylväs ja sen neljä tukivaijeria. Saari on matala, pohjoisosa on pari metriä veden pintaa korkeampi, eteläosa on matalampi. Saari kasvaa pienehköä sekametsää, aluskasvillisuutena on katajaa, kanervaa, puolukkaa ja sammalta.
Saaren eteläpäässä, sähköpylväästä viisi metriä etelälounaaseen on 2 x 1 metrin kokoinen ja 0,7 metrin syvyinen, pohjois - etelä -suuntainen kuoppa 1. P = 7143 355, i = 3531 847.
Metrin verran pylvään itäpuolella on epämääräinen, 3,0 x 0,7 metrin kokoinen, pohjoiskoillinen - etelälounas -suuntainen kuoppa 2. Pohja on vaihtelevan syvyinen, enimmillään noin puoli metriä. P = 7143 362, i = 3531 851.
Pylväästä viisi metriä pohjoisluoteeseen on kaakko - luode -suuntainen, 2 x 1 metrin kokoinen painanne 3. P = 7143 361, i = 3531 849.
Saaren pohjoisosassa, itäisen rantatörmän päällä on epämääräinen kuoppa 4. Sen koko on 2,5 x 1,0 ja syvyys 0,5 metriä,
Edellisestä kahdeksan metriä pohjoiseen on katajan peittämä, samoin hieman epämääräinen kuoppa 5. Katajan vuoksi sen mittaaminen oli mahdotonta. P = 7143 378, i = 3531 841.
Saaren eteläosaan tehdyssä koepistossa oli turpeen alla savea, pohjoisosan korkeampaan osaan tehdyssä pistossa oli turpeen alla hiekkaa, jossa oli normaali huuhtoutumiskerros. Siten kumpare ei liene täytemaata, vaikka tämä näytti mahdolliselta saarta silmämääräisesti tarkastellen. Maaperässä ei ole juurikaan kiviä.

Myllymäki (1000009505) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Melalahden kylässä, koulusta 0,1 kilometriä itään koulusta, pellon reunassa Myllymäen luonnonsuojelualueen pohjoispäässä. Paikka on Myllymäki-nimisen mäen etelään pistävän kapeahkon niemekkeen päällä. Luonnonsuojelualue käsittää kyseisen niemekkeen päällyksen, siellä on tietenkin luonnontilaista metsää, pääasiassa kuusta, kohteen lähellä pellon laidassa myös leppää. Pelto on nurmena. Kohteelle johtaa polku, jossa on ollut selvästi myös siihen liittyviä opasteita. Ne ovat edelleen paikallaan, mutta hyvin huonokuntoisia. Mitään tekstiä niistä ei erota.
Mäen päällä on laaja, kaivetulta näyttävä kuoppa tai painanne. Sen pohjukassa, jyrkässä, noin 1,5 metrin korkuisessa rinteessä on ura, jonka päässä on kivistä kylmämuuria. Myös uran reunat ainakin syvimmästä osasta on kivetty. Muurin korkeus on yli puolitoista metriä, uran leveys ylhäällä on noin kolme metriä. Tästä viisi metriä länteen on kivetty kuoppa, jonka reunoilla on kiviä. Idässä reuna on noin metrin, lännessä lähes kahden merin korkuinen, koko on noin 1,5 x 2,5 metriä.
Paikallisen perinteentuntijan, Seppo Härkösen mukaan kyseessä on kalkinpolttopaikka, joka on ollut käytössä 1800-luvun lopulla.

Toivola (1000009507) (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Melajoen suuosassa, joen eteläpuolella, 0,3 km Toivolan talosta luoteeseen olevan kukkulan luoteispäässä, joessa olevan niemen - tai joen mutkan - länsityvessä. Kumpare kasvaa sekametsää. Niemi ja joen rannat ovet hyvin matalia ja vetisiä. Niemessä ympäristöä kuivemmalla kohdalla on uudehko kesämökki ulkorakennuksineen. Pujoniemen tieltä erkanee heti Melajoen sillan jälkeen niemeen tuleva tie. Se tulee kumpareen kaakkoisnurkkaan ja kääntyy pohjoiseen. Tien länsipuolella, kumpareen koillisrinteessä on edelleen viljelyksessä oleva pelto. Eteläosastaan se ulottuu miltei kumpareen korkeimmalle kohdalle. Luoteessa kumpareen rinne laskee matalaan jokirantaan. Muuten kumpare on pellon ympäröimä pientä idässä olevaa metsäpätkää lukuunottamatta. Pelto on aiemmin ulottunut myös lounaasta kumpareen laelle, niinpä se kasvaa nyt lähinnä ruohikkoa.
Metsässä, heti kumpareen pohjoispuolella olevan pellon länsipuolella on noin 20 metriä leveä ja 25 metriä pitkä louhittu, jyrkkäseinäinen kuoppa. Kaakkoispäässä louhoksen syvyys on arviolta 5 metriä, mutta rinne laskee siten, että melko tasainen pohja on luoteessa miltei maan tasalla. Luoteessa louhos jatkuu kauemmas ojan tapaisena kaivantona. Se on mahdollisesti tehty johtamaan vesi pois louhoksesta. Se voinee myös liittyä rataan, joka on johtanut louhoksesta rantaan. Radasta kertoi Toivolan talon emäntä. Hänen mukaansa rannassa saattaa vieläkin vähän veden aikaan nähdä jotain jäännöksiä radasta. Louhoksessa kasvaa nuorehkoa kuusta ja koivua sekä katajaa.
Louhoksen länsipuolen rinteessä on noin kymmenen metrin päässä ilmeisesti toinen louhos. Se on huomattavasti pienempi, pituus on noin 10 ja leveys 5 metriä. Idässä sillä on korkeutta kolmisen metriä, lännessä se on miltei rinteen tasossa. Sitä on täytetty romulla.
Muun muassa ympäristöministeriön internetsivujen mukaan Melalahdessa on louhittu kalkkia viimeksi vuosina 1918-1921. Melalahden kulttuurihistoriaa harrastavan Seppo Härkösen mukaan louhinta olisi viime vaiheessa liittynyt jotenkin Kajaanin paperiteollisuuteen. Ilmeisesti paikalliseen perinteeseen perustuu se tieto, että kalkkia on louhittu jo 1600-luvulla.
Kumpareen korkeimmalla kohdalla on talon perustukset. Kyse ei ole erityisen vanhasta rakennuksesta. Toivolan emäntä muisti talon ja kertoi sen olleen viime vaiheessa heinälatona

Varissaari (1000009508) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Varissaari on luode - kaakko -suuntainen, noin 150 x 40 metrin kokoinen saari Melalahden venesataman edustalla, noin 0,1 kilometrin päässä kylän rannasta. Luoteispäässä on kolmisen meriä järven pintaa korkeampi kumpare, kaakkoisosa on matalaa, tasaista vanhaa pellonpohjaa. Kaakkoispäässä on romahtamaisillaan oleva vanha lato. Rannat ovat ilmeisesti veden syövyttämät. Korkeimmalla kohdalla on näkyvissä kallio. Luoteisosa kasvaa pääosin koivua ja haapaa, alla on ruohoturve. Luoteisosaan on tehty laavu ja siihen liittyvät puuvaja ja vessa. Saaren poikki, vanhan pellon reunan luoteispuolella on riukuaita.
Saaren luoteispäässä on useita kuoppia.
1. Laavusta neljä metriä luoteeseen on pohjoisrinteessä kahdesta kolmeen metrin läpimittainen, 0,3 metrin syvyinen kuoppa. P = 7144 569, i = 3531 786.
2. Laavun takana, pohjois- / koillispuolella on 3 x 5 metrin läpimittainen, epämääräinen kuoppa. Syvyyttä on vaikea määrittää, mutta sen voinee sanoa olevan noin 0,6 metriä. P = 7144 574, i = 3531 789.
3. Saaren pohjoisrinteessä, laavusta kymmenisen metriä kaakkoon on 3 x 1 metrin kokoinen kuoppa. Syvyyttä oli vaikea mitata pohjalla olleiden risujen vuoksi, ehkä syvyys on noin 0,7 metriä. P = 7144 556, i = 3531 806.
4. Saaren keskellä, aidan molemmin puolin on kymmenisen metriä pitkä ja kuutisen metriä leveä, epämääräisen muotoinen kuoppa. Syvyys on vaihteleva, luoteessa se on yli metri, kaakkoa kohti kuoppa madaltuu. Vaikuttaa maa-ainesten ottokuopalta. P = 7144 540, i = 3531 806.
5. Aidan kaakkoispuolella rantatörmään on kaivettu rannasta lähtien 5 - 6 metrin pituinen ja 4 metrin levyinen kuoppa. Se on päästään yli metrin syvyinen. Kuopan reunat on kivetty. P = 7144 535, i = 3531 806.
Edelläkuvattujen lisäksi saaren luoteispäässä on joitain pienempiä ja epäselvempiä kuoppia. Melalahden paikallishistorian tuntijan Seppo Härkösen mukaan kuopat liittyvät kalkinpolttoon

Piirainperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Yhden tervahaudan sisältävä kohde Rokuan kansallispuiston itäosassa, Rokuanjärven pohjoisrannalla, tien pohjoispuolella. Maapohja on hiekkaa, puusto on noin 50-vuotiasta mäntymetsää.Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 m ja melko jyrkkäreunainen. Tervahauta sijaitsee välittömästi tien vieressä ja sen päällä kasvaa katajia, mäntyjä ja koivuja. Haudasta noin 10 m etelään tien toisella puolella rinteessä on kaksi kuoppaa, toinen kooltaan noin 3,5 m x 3,5 m ja toinen kooltaan 7 m x 7 m. Kuopat ovat sy-vyydeltään noin 1 m. Luultavasti kyseessä on haudan vartijan asumus, mutta muukaan mahdollisuus ei ole poissuljettua. Läheisyydessä on peruskartalle merkittynä tervahauta.

Kolmoset (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Yhden tervahaudan sisältävä kohde Rokuan kansallispuiston keskiosassa, kuvauksen mukaan itäisimmän Kolmostenlammen etelärannassa noin 30 metrin etäisyydellä vedestä. Koordinaattien ja kartan perusteella tervahauta on lounaisrannasta vähintään 70 m länteen soistuneen muinaisen rannan läheisyydessä. Maapohja on hiekkaa, metsä noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 12 m ja se on melko loiva. Haudan päällä kasvaa muutamia noin 50-vuotiaita mäntyjä. Läheisyydessä ei ole havaittavissa merkkejä hautapirtistä tai vastaavasta asuinsijasta.
2020: Ympäristön kuvaus
Tervahaudan reunan päällä kasvaa kaksi kelottunutta mäntyä ja arviolta 80-vuotias mänty, muu puusto on hieman nuorempaa. Suon laitaan on tervahaudan reunasta noin 10 metriä.
Kuvaus
Tervahauta on ulkoreunoiltaan loivapiirteinen, mutta sen keskiosa erottuu selkeästi. Ulkoreunalta ulkoreunalle mitattuna haudan halkaisija on 12 metriä, vallin kohdalta noin 8 metriä, ja sen syvyys on 0,7-1,5 metriä mittauslaidasta riippuen. Halssiaukon kaivanto on lammen suuntaan ja sen koko on noin 1,9 x 3,7 metriä.

Isokivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Vanha rajakivi Rokuan kansallispuiston länsiosassa Vaalan ja Muhoksen sekä Rokuan kansallispuiston rajalla, välittömästi Keisarintien vieressä, kuivalla hiekkakankaalla. Alueella kasvaa mäntymetsää. Alueelta ei havaittu muita siirtolohkareita. Kiven koko on noin 3 m x 7 m, korkeus on noin 3 m.

Paasitaival (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajakivi sijaitsee Kuhmon etelärajalla, Nurmes-Kuhmo -tien itäpuolella olevan Paasijärven pohjoispään länsirannalla, 30-40 m järven pohjoispäästä. Läänin raja kulkee järven poikki noin 0,8 kilometrin päässä pohjoispäästä.
Rajakivi on rannassa, jossa on sammalen peittämää kivikko. Se on runsaan metrin pituinen ja noin 30 cm leveä laakakivi, joka on maassa vinosti. Kiveen on hakattu kuvio, jossa on noin 11 cm:n läpimittainen rengas ja siitä vastakkaisiin suuntiin lähtevät 4,5 cm ja 6,5 cm pitkät viivat. Kuvio on varsin selvä, mahdollisesti se tarkoittaa kruunua. Kainuun rajaa tutkineen fil.tri Heikki Rytkölän mukaan kyseessä on Täyssinän rauhan rajapyykki, vaikka sekä kivi että kuvio ovat valtakunnan rajan merkeiksi kovin vaatimattomat.

Ahvenlampi (1000011961) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Salmijärventien länsipuolella, voimalinjan alla, Ahvenlammen ja Kissalampien välissä. Alue kasvaa nuorehkoa mäntymetsää. Sähkölinjan alla on 33 metriä leveä alue, josta metsä on raivattu. Nyt se kasvaa pientä puuntaimea ja pensaikkoa. Maasto on melko tasainen ja maaperä koko alueella on kivetöntä hiekkaa.
Kohteessa on seitsemän pyyntikuoppaa, joista kaksi sähkölinjalla. Varsinkin linjalla olevat ovat hieman epämääräisiä, mutta erityisesti kuopat 2–4 ja 7 vaikuttavat kaikin puolin tyypillisiltä pyyntikuoppien jäännöksiltä. Linjalla olevat kuopat liittyvät selvästi muiden kuoppien muodostamaan kokonaisuuteen, joten niitäkin voi pitää pyyntikuoppina. Pyyntikuopat sijaitsevat noin 60 x 20 metriä laajuisella alueella.
Sähkölinjan eteläpuolella metsässä on kuoppa 1. Kyseessä on 2,4 metrin läpimittainen ja 0,3 metrin syvyinen painauma.
Siitä 15 metriä lounaaseen, polun eteläpuolella on kuoppa 2. Sen läpimitta on kolme metriä ja syvyys puoli metriä.
Edellisestä yhdeksän metriä luoteeseen, polun pohjoispuolella on kuoppa 3. Sen läpimitta kolmesta neljän metriä ja syvyys 0,6 metriä.
Siitä yhdeksän metriä pohjoiseen, raivatun sähkölinja-aukon eteläreunassa, on kuoppa 4. Sen läpimitta on kolmisen metriä ja syvyys noin puoli metriä.
Pienemmän sähkölinjan alla, edellisestä seitsemän metriä pohjoiseen on kuoppa 5. Sen läpimitta on kaksi metriä ja syvyys 0,4 metriä. Se on ilmeisesti vahingoittunut sähkölinjalla tehdyissä töissä.
Suuremman sähkölinjan alla, edellisestä 15 metriä pohjoiseen, aivan kuoritun alueen eteläreunassa on kuoppa 6. Sen läpimitta on kolme metriä ja syvyys 0,3 metriä. Siinä on pohjalla tiiliä, vanhoja säilyketölkkejä ja rojua.
Kuoppa 7 sijaitsee linjan pohjoispuolella metsässä, edellisestä 19 metriä pohjoiseen. Sen läpimitta on kolme metriä ja syvyys 0,5 metriä.
Lidar 5p -korkeusmallissa näkyy mahdollinen kahdeksas pyyntikuoppa n. 15 m kuopasta 4 länteen.

Saunajärvi Kälkäsen Kalmosaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kälkäsen itäosassa Lehtosaaren ja Hanhisaaren välissä, peruskarttaan Pieni-Kälkäsen länsirannalle merkitystä Nuottiniemen talosta 1,1 kilometriä kaakkoon. Kyseessä on pieni, kartasta mitaten 80 x 60 metrin kokoinen saari. Saari kasvaa melko tiheää nuorehkoa mäntymetsää, joukossa on jonkin verran myös koivua ja haapaa. Maaperä on kivikkoinen, samoin saaren rannat ovat kivikkoiset.
Muistitieto kertoo, että Kälkäsessä on hautapaikkana käytetty Kalmosaari, jossa on näkyvissä hautakuoppia. Saari on ilmeisesti ollut tilapäinen hautausmaa. Saari tunnetaan myös nimellä Palosaari. Palosaari-nimitys on tullut siitä, että joidenkin häiden yhteydessä 1930-luvulla saaressa poltettiin juhlahumussa kokkoa ja sen seurauksena koko saari paloi. Palon jälkeen saaressa olisi ollut nähtävissä kivikasoja, joita jotkut paikalliset ovat pitäneet hautoina.
Kalmosaari tarkastettiin keväällä 2008. Saaressa on runsaasti kuoppia tai painanteita, jotka sopivat hautojen jäännöksiksi. Kaksi erityisen selvää on pohjoispäässä rantaan laskevan törmän päällä. Toinen on kooltaan 2,5 x 1,5 ja syvyydeltään 0,5 metriä. Heti sen itäpuolella on toinen suunnilleen samanlainen kuoppa. Lisäksi saaressa oli muita kuoppia sekä epäselviä painanteita. Todennäköisten hautojen kokonaismäärää ei pystynyt lakemaan, koska luontaisen painanteen ja täyttyneen kuopan välille oli vaikea tehdä eroa.
Mainittuja kivikasoja havaittiin vain yksi. Se sijaitsee saaren loivassa länsirinteessä. Kivikasalla on kokoa 2 x 1 metriä. Siinä on suurehkoja kiviä yhdessä kerroksessa.

Pajuniemi (1000011964) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee 1,2 km entisestä Jämäksen rajavartioston päärakennuksesta luoteeseen, Jämäslahden koillisrannalla olevassa Pajuniemessä. Niemi kasvaa mäntymetsää. Niemessä on kesämökki. Säännöstelyn syömä ranta on matalahkoa kivikkoista hiekkaa, tarkastushetkellä vesirajan ja rantatörmän väliä oli kuutisen metriä.
Niemen lounaisrannalla oli veden syömässä hiekassa pari iskosta. Siitä viitisentoista metriä kaakkoon, rantaan tulevan polun päähän oli kerätty kiviä, niiden joukossa oli myös muutama kvartsi-iskos. Mökin pihassa ei havaittu mitään asuinpaikkaan viittaavaa. Vaikutti siltä, että paikalla on ollut jotain toimintaa esihistoriallisena aikana, mutta mistään runsaslöytöisestä asuinpaikasta ei ole kyse.

Kuikkalammentie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee välittömästi Vuokatin vaaran pohjoispuolella Nuasjärven itäpäässä, Jäätiönlammen kaakkoispuolella. Kohteen länsipuolitse kulkee Kuikkalammentie ja eteläpuolella rautatie. Alue on kuivahkoa hiekkapohjaista mäntykangasta, jolle on viime vuosina rakennettu Vuokatin alueen matkailuun liittyen tiestöä, lomarakennuksia ja kauppakeskus
Alueella havaittiin vuoden 2008 tarkastuksen yhteydessä 11 kuoppaa tai painannetta sekä yksi tervahaudan pohja. Kuopista kolme, kuopat 8–10, ovat resenttejä. Muissa kuopissa oli turpeen ja ruskean hiekan välissä ainakin ohut harmaa huuhtoutumiskerros. Ensisilmäyksellä kuopat vaikuttivat pyyntikuoppien jäännöksiltä, mutta toisaalta yksikään ei ole aivan tyypillisen pyyntikuopan näköinen. Vuonna 2009 alueella tutkittiin kaksi vuonna 2008 havaittua pyyntikuoppaa sekä yksi kaivausten kuluessa löytynyt kuoppa sekä dokumentoitiin tervahauta. Nämä sijaitsivat nykyisen kauppakeskuksen pysäköintialueen kohdalla. Yhdestä pyyntikuopasta tehdyn radiohiiliajoituksen mukaan kuoppa ajoittuu pronssikaudelle. Vuonna 2012 tutkittiin vielä kaksi pyyntikuoppaa, joista toinen ajoitettiin radiohiiliajoituksen avulla kivikautiseksi, se on ollut käytössä noin 3600 eaa. Nämä sijaitsivat kauppakeskuksen pohjoispuolella, nykyisen huoltotien kohdalla. Pyyntikuoppa-alue jatkuu Kuikkalammentien länsipuolelle, mutta kohteen nimi vaihtuu Jäätiönlammeksi (mj.rek.nro 1000008455).

Heinisaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Heinisaari sijaitsee Kiantajärven Mikkoslahden länsiosassa. Se on kooltaan noin 300 x 200 m ja matalan veden aikaan sen rantahietikolta on löydetty taltan kappale ja mahdollinen hion (KM 22 526:1-2) sekä kvartsi-iskoksia (KM 33069). Esineiden löytötietoina on vain Heinisaari, tarkempi tieto löytöpaikasta puuttuu.

Hossanniemen kärki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Hossanniemen kärjessä, sen koillisrannalla, Hossan opastuskeskuksesta 3 km eteläkaakkoon. Kyseessä on matalahko mäntyä kasvava niemi. Sen avoin koillisranta on kivetöntä hiekkaa. Niemen kärjessä on kartoista päätellen ollut mökki jo pitkään. Paikalla on lisäksi uusi rakennus. Rantahiekasta, uuden rakennuksen kohdalta, on löytynyt kolme iskokselta vaikuttavaa kvartsia.
2017: Paikka sijaitsee kesämökin pohjois-koillispuolisella hiekkarannalle. Paikalle ei nyt tehdyn inventoinnin yhteydessä tehty koekuoppia, koska se on kesämökin piha-aluetta. Rantaa ja rantavettä pystyi kuitenkin tarkastelemaan koko niemen ja sen pohjukan alueelta. Rantahiekasta ja rantavedestä havaittiin neljä kvartsi-iskosta kolmesta eri kohdasta. Kvartsi-iskokset jätettiin niille sijoilleen.
Kahdessa eri inventoinnissa paikalta on löytynyt yhteensä seitsemän kvartsi-iskosta. Tämän perusteella pitäisin kohdetta asuinpaikkana ja kiinteänä muinaisjäännöksenä. Muinaisjäännöksen aluerajaus perustuu havaittuihin kvartsi-iskoksiin.

Egyptinkorpi W (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi vierekkäistä kuoppaa sijaitsee Löytöjärven itäpuolisessa loivassa rinteessä. Maaperä on hiekkaista moreenia. Toisen kuopan koko on 1 m x 0,6 m ja toisen 1,5 m x 1,3 m. Kuoppien syvyys on 0,5 m. Jälkimmäisessä kuopassa on pieni uloke, jonka pohjalla havaittiin kivikerros. Kivet olivat halkaisijaltaan noin 10-30 cm, ja ne eivät olleet asettuneet paikoilleen vaan liikkuivat päälle astuttaessa. Isojakokartan mukaan alue on vanhaa kaskiahoa (Isojakokartat 1853 ja 1864). Kuoppien koko, muoto ja sijainti vanhalla kaskiaholla antavat aiheen olettaa, että kuopat ovat nauriskuoppia tai aumoja.
Inventointi 2020: Kohde kunnossa, mutta kuoppien päällä oli kaatuneita puita. Jotkut puista vaikutti siirretyn kuoppien päälle, sillä sopivia kantoja ei ollut kuoppien vieressä.

Kantola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ison Tipasjärven eteläpään itärannalla olevan niemen pohjoisrannalla, Kantolan talosta noin 200 m luoteeseen. Kantolasta tulevan polun päässä on matala, hiekkarantainen lahti. Jonkin matkan päässä vesirajasta on vanha rantatörmä, jossa on suuria kiviä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä lahden keskivaiheilta.

Ärväänniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaiikka sijaitsee Ison Tipasjärven eteläosan länsirannalla olevassa Ärväänniemessä, Kissaniemen talosta noin 0,6 km länteen. Asuinpaikka-alue on noin sadan metrin pituinen ja neljänkymmenen metrin levyinen, suon muusta mantereesta erottama mäntyä kasvava hiekkakumpare. Varsinkin rannan lähellä maasto on soista. Korkeahkon rantatörmän edustalla, matalassa rannassa on törmän ja vesirajan välissä muutaman metrin leveydeltä tiheää pensaikkoa. Asuinpaikkalöytö (kvartsi-iskos) on tullut esille alueen koillisrannalta, rantavedestä. Alueelle tehdyistä koekuopista ei ole tullut esille löytöjä.

Konttikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Tipasojan kylässä, Hietasen lounaisnurkan ja Pajujoen Lampareen välissä olevassa kapeikossa, Konttikankaan lounaistyvessä, etelää kohti nousevan rinteen alaosassa. Alue on kuivaa kangasmaastoa, maaperä kivetöntä hiekkaa.
Paikalla on todettu 2008 tarkastuksessa neljä esihistoriallisiksi arvioitua kuoppajäännöstä (halk. 2,5-3 m, syv. 0,5 m) noin 120 x 20 metriä laajalla alueella. Kuoppien itäpuoliselta alueelta tunnetaan myös tervahautoja.

Putkosjoen Niska (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Putkosjärven pohjoispäässä, Putkosjoen niskan eteläpuolella. Kavrtsi-iskokset on löydetty paikalla olevan kesämökin saunasta noin 20 m luoteeseen, harjanteen päältä. Rinne laskee melko jyrkästi lounaaseen, järven rantaa kohti ja loivasti luoteeseen kosken niskaa kohti. Iskokset löytyivät alueelle tehdyistä koepistoista.

Kuhmoniemi (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmoniemen Jaakkolanniemellä, 120 m Jaakkolan talosta etelään ja 350 m niemen länsikärjestä itäkaakkoon olevalla pienellä kumpareella. Koko niemi on peltona talojen pihoja lukuunottamatta. Kohteessa on erotettu 20 x 25 metrin kokoinen, suunnilleen etelä–pohjoissuuntainen alue vaijeriaidalla pelloista. Aidatun alueen ympäristö oli nyt muualla kynnetty, vain rannan puolella, melko voimakkaasti viettävässä rinteessä pelto oli nurmella.
Paikalle ohjaa tienviitta Kuhmoniemen tien alussa Lentiirantien (tie nro 912) risteyksessä. Jaakkolan talon itäpuolella on parin auton pysäköintipaikka ja puinen viitta kohteelle. Sinne johtaa parin metrin levyinen, nurmettunut tienpohja. Aidan sisäpuolella kasvaa suuria koivuja, haapa ja pari aivan pientä kuusentainta ja aluskasvillisuutena ruohoturvetta. Aidan koilliskulman ulkopuolella on suuri koivu ja sen juurella ilmeisesti pellosta nostettuja suuria kiviä.
Paikalla on sijainnut 1754 rakennettu ja 1804 palanut ristikirkko ja kellotapuli sekä hautausmaa. Jo aiemmin lähistöllä oli sijainnut latokirkoksi nimetty rukoushuone. Kirkon palon jälkeen Kuhmossa oli erimielisyyksiä uuden kirkon paikasta. Talonpojat alkoivat rakentaa kirkkoa entiselle paikalle, mutta lopulta kirkko rakennettiin viranomaisten määräyksestä Pajakkakosken rannalle.

Hahtola (Hopeakallio, Hahtolanmäki) (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; Historiallinen kuparikaivos Paltamossa. Malmia tiedetään louhitun ainakin 1780-luvulla. Ensimmäiseksi maininnaksi arvellaan malmiesiintymän löytymistä 1780.
Hahtola on ollut merkittävä historiallinen metallikaivos. Kaivospaikka mahdollisine siihen liittyvine rakenteineen ja muine jäännöksineen on muinaismuistolain tarkoittama kiinteä muinaisjäännös. Kohteen luonne ja laajuus kiinteänä muinaisjäännöksenä tulee vielä selvittää ja arvioida maastossa sekä historiallisia lähteitä hyödyntäen.
ALUSTAVA LUOKITUSPERUSTE:
- historiallinen merkitys GTK:n tietojen perusteella:
perustamisajankohta (1780) ja malmin kokonaislouhinta (1800 tonnia)
- karttatarkastelun perusteella myöhempi maankäyttö ei ole olennaisesti muuttanut kaivospaikkaa
PAIKKATIETOSELITE:
Kohde on alustavasti paikannettu pistemäisenä osoittaen sen historiallisten vaiheiden kannalta keskeinen sijoittuminen. Kulttuuriympäristön luonnetta ja laajuutta ei ole vielä esimerkiksi kaivosyhdyskunnan tai malmin käsittelyn ja kuljetuksen kannalta selvitetty.
Paikalla syyskuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa havaittiin seuraavaa: Kohde sijaitsee Vaarankyläntien länsipuolella, puoli kilometriä Kajaani–Oulu -tiestä 22 pohjoiseen, Hahtolanmäen länsirinteessä, 0,1 kilometriä länteen / länsiluoteeseen autioksi jääneestä Haapaselän talosta ja 0,3 - 0,4 kilometriä Hahtolan talosta pohjoisluoteeseen. Rinteestä on metsä hakattu ja se on hakkuujätteen sekä tiheän pensaikon ja muun kasvillisuuden peitossa. Liikkuminen alueella on hankalaa ja havaintojen teko hyvin vaikeaa. Poikkeuksena on kohteen eteläpäässä sijaitseva kalliopaljastuma, siinä havaintomahdollisuudet ovat hyvät.
Kalliopaljastuman kohdalla on pohjoiskoillinen–etelälounas -suuntainen, nelisen metriä leveä ja runsaat kaksikymmentä metriä pitkä, pohjaltaan veden täyttämä louhos. Sen seinämät ovat pystysuorat. Idässä seinämä on korkein keskiosastaan, arviolta kolmesta neljään metriä, varsinkin etelää kohti se madaltuu huomattavasti. Lännessä seinämä on enimmillään ehkä vajaan kahden metrin korkuinen. Koska louhoksen pohjalla on vettä, sen todellinen syvyys jäi epäselväksi. Pohjoisessa vettä näytti olevan vain parikymmentä senttiä, etelässä sitä saattoi olla jopa yli metri. Kalliopaljastuman pohjoispuolella maa jonkin verran nousee. Louhos jatkuu sinne matalahkona ojana siten, että louhoksen kokonaispituus näytti olevan vajaat kuusikymmentä metriä. Gps-laite antoi louhoksen eteläpään ykj-koordinaateiksi p = 7147 755, i = 3532 435 ja pohjoispään koordinaateiksi y = 7147 805, i = 3532 465. Kymmenen metriä kalliopaljastumasta pohjoiseen kaivosojassa on kohtisuora haara länteen. Pohjoisessa ainakin louhoksen länsipuolella näytti turpeen alla olevan louhittua kiveä. Hyvin huonojen havainto-olosuhteiden takia paikalla mahdollisesti olevia, kaivokseen liittyviä muita jäännöksiä ei havaittu.

Patokangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Rantakaarto-nimisellä tiellä, joka lähtee Vaala-Vuolijoki -tieltä 1,1 km Nimisojan sillalta lounaaseen. Tie kulkee rannassa olevan mökkirivin takana. Maasto alueella on tasaista ja maaperä kivetöntä hiekkaa.
Tieltä löytyi noin 5 m läpimittaiselta alueelta useampia kvartsi-iskoksia ja tästä 60 m lounaaseen kvartsi-iskoksia ja palaneen luun siru. Lähialueen koekuopituksessa ei saatu muita löytöjä. Asuinpaikka vaikuttaa pesäkkeelliseltä.

Patokangas 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Rantakaarto-nimisellä tiellä, joka lähtee Vaala-Vuolijoki -tieltä 1,1 km Nimisojan sillalta lounaaseen. Tie kulkee rannassa olevan mökkirivin takana. Maasto alueella on tasaista ja maaperä kivetöntä hiekkaa.
Tieltä löytyi noin 15 m matkalta kvartsi-iskoksia ja tästä noin 60 m lounaaseen yksi kvatrsikaavin. Lähistön koekuopituksessa ei saatu muita löytöjä.

Kotila (1000013428) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kukkolan ja Veneheiton kylien rajalla, Nimisjärven ja lentokentän välissä olevasta Kotilan talosta 0,2-0,4 km pohjoisluoteeseen. Alue on soiden ympäröimää tasaista kangasmaata, maaperä on kivetöntä hiekkaa.
Alueella on 20 kpl erilaisia kuoppia ja painanteita, joista osa vaikuttaa pyyntikuopilta. Osa kuopista on luultavasti historialliselta ajalta ja mukana voi myös olla luontaisia kuopanteita.
Kuopat jatkuvat pohjoisessa kohteena Sirkkakaarre. Kotilan ja Sirkkakaarteen välissä on 0,3 km levyinen alue, jolta kuoppia ei havaittu.
2024: Yksityishenkiön antamien tietojen mukaan osa kuopista liittyy suojeluskuntatoimintaan.

Sirkkakaarto (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Nimisjärven länsipuolella sijaitsevan Kotisuon ja siitä länteen olevan Kukkosuon välisellä kangasmaakaistaleella. Kankaan reunaa kulkee hiekkatie Vuolijoen tieltä Neittävän tielle. Alueelta löytyi neljä kuoppaa, joista kaksi on melko epämääräisiä painanteita. Yksi on todennäköisesti hiilimiilun pohja. Alueella voi olla lisää kuoppia.

Sirkkapuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Nimisjärven luoteispuolella, Loirasesta Nimisjärveen laskevan Sirkkapuron pohjoisrannalla. Sirkkapuron uoman pohjoispuoli on tasaista nuorehkoa mäntymetsää. Alueella on havaittu kuusi kuoppaa, joista ainakin osa vaikuttaa pyyntikuopilta. Kuoppa 1: ala 4 x 2 m, syvyys 0,5 m, turpeen alla selvä huuhtoutumiskerros. Kuoppa 2: Läpimitta 2 metriä, syvyys 0,5 m. Kuoppa 3: läpimitta2 metriä, syvyys 0,5 m . Kuoppa 4: matala pyöreä painanne. Kuoppa 5: epämääräinen painanne. Kuoppa 6: matala ja hieman epämääräinen.

Järvenperä 2 (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Nimisjärven pohjoisimmasta osasta, Järvenperästä pohjoiseen suuren hiekkakuopan luoteispuolella. Alueelta havaittiin kuusi kuoppaa, jotka koepistojen perusteella ovat luultavasti historialliselta ajalta. Tarkempaa käyttötarkoitusta ei tarkastuksen aikana ollut mahdollista määrittää.
2024: kuoppien sijaintitietoja muokattu 11.4.2024 lidar-aineiston perusteella. Samalla on tarkennettu kohteen aluerajausta muinaisjäännösalueen eteläosassa lidar-aineiston ja raportin perusteella.

Liejukangas N (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kalevalapuistoon kuuluvan Martinselkosen eteläosassa Kaartimojoen lounaispuolella Liejukankaan pohjoislaidalla on ainakin 5 matalaa kuoppaa metsäautotien päästä noin 550 m itäkoilliseen.
Kuopat ovat kooltaan noin 2 x 2,5 m ja noin 0,5 m syviä. Kaksi kuopista vaikuttaa pyyntikuopilta, vaikka selviä valleja ei ole havaittavissa.

Liejukankaan kapeikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Pyyntikuopat sijaitsevat kalevalapuistoon kuuluvan Martinselkosen eteläosassa Liejukankaan keskiosan kapeikossa Lintulammen autiotuvalle johtavan tien molemmin puolin. Kohde sijaitsee Liejukankaan pohjoislaidalla n. 550 metriä itäkoilliseen metsäautotien päästä ja n. 700 metriä pohjoisluoteeseen Lintulammen autiotuvasta tasaisella mäntyä kasvavalla
kuivalla hiekkakankaalla.
Paikalla on viisi pyyntikuoppaa, jotka ovat kooltaan 2 x 2,5-3 m ja syvyydeltään 0,3-0,6 m. Kuopat ovat lounais-koillissuuntaisessa harvassa jonossa noin 300 m matkalla. Pitkänomaisten kuoppien suunta vaihtelee. Kaksi kuopista sijaitsee koordinaattien osoittamassa kohdassa runsaat kaksikymmentä metriä kankaan reunasta. Nämä kuopat muistuttavat suuresti pyyntikuoppia, vaikka selviä valleja ei ole havaittavissa. Toisessa havaittavissa huuhtoutumiskerrosta. Toisen päälle on kaadettu mänty alueen entistämisen yhteydessä. Näiden länsipuolella tuoreen oloinen pieni kuoppa, joka kaiketi luontainen. Kuopista noin 20 metriä suoraan pohjoiseen on kankaan laidalla 2 – 3 kuoppaa, jotka vaikuttivat luontaisilta, ehkä tuulenkaadoilta. Huuhtoutumiskerroksen perusteella ovat niin nuoria, että syvät pyyntikuopat tuskin olisivat vielä maatuneet niin pitkälle kuin nämä
kuopanteet ovat.

Karttimojoen venelossi (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kalevalapuistoon kuuluvan Martinselkosen eteläosassa, Karttimojoen pohjoisrannan hiekkaharjanteella on yksi pyyntikuoppa. Pyyntikuoppa sijaitsee aivan retkeilyreitin polun eteläpuolella venelossista noin 100 m pohjoiseen. Kuoppa on kooltaan 2 x 2,5 m ja syvyydeltään noin 0,6 m.

Joutenlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Yksittäinen pyyntikuoppa sijaitsee Kalevalapuistoon kuuluvan Öllärinsärkän alueen eteläosassa Joutenlammen itärannalla. Kuoppa on kooltaan 2 x 2,5 x 0,6 m. Koepistossa havaittiin selkeä huuhtoutumiskerros.

Liejukangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kalevalapuistoon kuuluvan Martinselkosen eteläosassa Liejukankaan eteläkärjessä Liejulammen ja Lintulammen välisen kannaksen pohjoisrannalla. Niemen korkeimman kohdan eteläpuoliselle tasanteelle lähelle niemen kärkeä tehtiin koekuoppa, jossa havaittiin heikosti värjäytynyttä maata, palanutta kiveä ja kvartsi-iskos.

Pikkusaari (1000013693) (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltajärven itärannalla, heti Hövelönlahden eteläpuolella. Kyseessä on pieni, alle 100 m pituinen ja muutaman kymmenen metrin levyinen saari tai niemenkärki. Sen yhdistää mantereeseen nykyään vetinen matala ruovikko. Pohjois-etelä -suuntaisen saaren eteläosa ja länsiranta on korkea, siellä on osaksi avoin veden syömä törmä. Se on korkeimmillaan arviolta jopa 5 metriä järven pintaa korkeammalla. Säännöstelyn myötä rantojen vyöryminen on loppunut ja ranta on vesakoitunut. Saaren laki on etelässä ja lännessä tasainen, siinä kasvaa vain ohut sammal, puusto on suurta honkaa, itään ja varsinkin koilliseen saari laskee ja aluskasvillisuus muuttuu reheväksi, siellä on myös pienempiä puita. Maaperä näyttää olevan pääosin hienoa kivetöntä hiekkaa.
Kohde tarkastettiin vuoden 2018 inventoinnissa, muinaisjäännösrekisterin tiedot vastaavat kohteesta inventoinnin yh-teydessä tehtyjä havaintoja. Saareen pääsee kulkemaan jalan, soistuneen kannaksen kautta
O.A.F.Mustonen teki saaressa veljineen kaivauksen, jossa tutkittiin muutama kuoppa. Pienimmistä ei löytynyt mitään, sen sijaan suurimmasta löytyi neljän vainajan jäännökset. (O.A.F. Mustonen (Lönnbohm) 1884. Kajaanin kihlakuntakertomus s. 301–306 (käsikirjoitus)).
Nyt saaren keskivaiheilla, länsirannan lähellä on 6 x 4 m kokoinen, metrin syvyinen, hyvin loivaseinäinen soikea kuoppa, jonka ympärillä on ilmeisesti kuopasta kaivettua hiekkaa. Kyseessä saattaa olla kyseinen hauta. Koillisosassa on vierekkäin kaksi kuoppaa, toinen 1,5 x 1,0 m kokoinen, 0,8 m syvyinen, aivan jyrkkäseinäinen. Pohjallakaan ei ole juuri kasvillisuutta, kuoppa vaikuttaa varsi tuoreelta. Siitä kaksi metriä koilliseen on toinen kuoppa. Sen läpimitta on metrin luokkaa, syvyys 0,6 metriä. Kuoppa vaikuttaa edellistä vanhemmalta, vaikka siinäkin yksi seinä on varsin jyrkkä, pääosin kuoppa on kuitenkin turpeen peitossa. Suuren kuopan kohdalla itäreunassa on 1,0 x 1,5 metrin kokoinen ja 0,4 m syvyinen, vanhan näköinen kuoppa. Sen pohjalla kasvaa pieni kuusi.
Niemessä on myös muita painanteita, joista on mahdoton sanoa ovatko ne luontaisia vai ei. Yksi puoliksi rannan syöpymisessä tuhoutunut painanne on suuresta kuopasta pohjoiseen. Avoinna olevissa hiekkatörmissä en havainnut mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Rakennusjärvi E (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Rakennusjärven länsirannalla, tylpän niemen etelätyven tasalla. Maasto on tasaista kangasta, joka lännessä päättyy järveä kohti laskevaan jyrkkää ja korkeaan rinteeseen. Alue kasvaa nuorehkoa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on varpuja ja jäkälää. Maaperä on hiekkaa.
Törmän päällä, kuutisen metriä jyrkän rinteen reunasta on kolmen metrin läpimittainen, vajaan metrin syvyinen pyöreäpohjainen kuoppa. Lounaisreunalla on turpeen alla koepistoissa tummanruskeaa täytemaan näköistä hiekkaa ohut kerros. Muualla kuopan ympärillä oli normaali maannos. Koska myös kuopan seinämässä oli turpeen alla harmaa hiekka, vaikuttaa kuoppa esihistorialliselta. Toinen kuoppa on tästä 14 metriä pohjoiseen jyrkän rinteen reunassa. Se on muuten samanlainen, mutta vain runsaat puoli metriä syvä. Kuopan reunoilla ja seinämässä oli koepistoissa normaali maannos, joten se vaikuttaa esihistorialliselta.

Tuohipuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kunnan koillisnurkassa, Pahanmaailman soidensuojelualueella, pienen Tuohipuron itäpuolella suosta nousevalla mäntyvaltaisella kankaalla. Tervahaudan halkaisija on noin 12 m ja sen keskellä on painauma. Juoksutusura suuntautuu suolle päin ja se on vain muutamia metrejä pitkä.

Mustalamminlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen koillisosassa, Tormuanjärven itäpuolella sijaitsevan Muojärveen pistävän Muosärkän länsikärjessä. Vesirajasta sortuvan rantatörmän paljastumista poimittiin noin 10 metrin matkalta muutamia kvartsi-iskoksia sekä palaneen luun siru. Paikalla oli myös jonkin verran palaneita kiviä.

Kortelamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vieremäsuon suojelualueen pohjoispuolella, Vieremäjärven itäpuolella. tervahaudan pohjoispuolella on Alimmainen Kortelampi, josta johtaa puro kohti Vieremäjärveä. Tervahauta sijaitsee kankaan reunassa, välittömästi suon yläpuolella.
Tervahaudan halkaisija on noin 13 m, ja sen vallit ovat 4-5 m leveät. Haudan keskellä on loiva painauma. Haudan ulkoreunaa kiertää kuoppien jono. Juoksutusura on pohjoista kohti, missä rinne laskee lammen suuntaan.

Huosilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hossan retkeilyalueella, Hossanjärven pohjoispuolella sijaitsevan Huosilammen länsipuolella. Pyyntikuoppa sijaitsee kapean Huosilammen ja nimettömän lammen välisellä kannaksella notkelmassa. Kuoppa on kooltaan 3 x 3 m ja syvyydeltään noin 80 cm. Pyyntikuopan molemmin puolin menee polut.

Pikku Uhku (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Saarijärven aarnialueella, Saarijärven pohjoispäässä, noin 250 m rannasta.Tervahauta on rakennettu rinteeseen, jonka alapuolella maasto muuttuu kosteaksi ja soiseksi rannan tuntumassa. tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 m ja vallien leveys on noin 3 m.

Lumilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Saarijärven aarnialueella, Saarivaaran eteläpuolella, reilu 600 m kaakkoon Saarijärvestä alkavan Saarijoen niskalta. tervahauta on suuri, halkaisijaltaan noin 18 m. Se on rakennettu loivaan alarinteeseen, ja juoksutusura on suunnattu kohti länttä, Lumisuolle päin. Ura on viitisen metriä pitkä ja syvimmillään noin metrin. Tervahaudan vallit ovat noin 5 m levyiset.

Tulijärven autiotupa (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee kunnan koillisosassa, Housuvaaran suojelualueella, Hossanjokeen kaakosta laskevan Myllyjoen kaakkoispäässä sijaitsevan Tulijärven länsirannalla. Paikalla on Metsähallituksen autiotupa, hirsinen halkovaja ja käymälä.
Tuvan ja järven väliltä löydettiin kvartsinen tasoiskentäydin. Alueelle tehdyistä koekuopista löytyi epämääräisiä kvartseja, joita ei otettu talteen. Topografian perusteella asuinpaikka on pieni, noin 20 x 20 m.

Valkealampi (1000013966) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Moilasenvaaran Natura-alueen eteläpuolella, Hossan retkeilyalueella. tervahauta on halkaisijaltaan noin 8 metriä ja sen vallit ovat korkeat. Juoksutusura on pituudeltaan 3-4 metriä ja se suuntautuu kohti Aittojokea.
Moilasenvaaran puolella, Aittojoen rannoilla alkava niittylatojen nauha patorakennelmineen jatkuu aina tervahaudalle asti. Tervahautaa voidaan pitää samaan toiminnalliseen kokonaisuuteen kuuluvana kuin muitakin Moilasenvaaran, ilmeisesti 1800-luvulle ajoittuvia kulttuurihistoriallisia kohteita.

Kirkkaanlamminsärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Saarijärven eteläpäässä sijaitsevan Kirkkaanlamminsärkän länsipäässä, noin 80 m itään laavulta. Kuoppa on kaivettu särkän länsipäähän, pieneen notkelmaan, lammen puoleiseen alarinteeseen. Pyyntikuopan mitat ovat 4 x 2 m ja kuoppa on pitkittän harjun suuntaisesti. Kuoppa on 40 cm syvä.

Lahnasärkät (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Saarijärven aarnialueen itäreunalla, Saarivaaran kaakkoispuoleisella kankaalla. Sen halkaisija on 14 m ja siinä on 3-4 m leveät, 30-40 cm korkeat vallit. Vallien ulkoreunalla on runsaasti pienempiä kaivantoja. Haudan juoksutusura johtaa tasaiselle kankaalle ja se on suunnattu länteen. Ura on noin 8 m pitkä ja syvimmillään 1,2 m.

Hyttisuo (1000013992) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hyttisuon rautahytti sijaitsee Vorlokin suojelualueen luoteispuolella. Kohteen pohjoispuolinen Järvenpäänsuo rajoittuu pohjoisessa Syväjärveen, jonka kaakkoisrinteillä sijaitsee Ukko-Hallan laskettelukeskus.
Hyttiharjun eteläpäässä tutkittiin kahtena kesänä raudanvalmistuspaikka, johon kuului raudansulatusuuni, hiilivarasto ja kaksi malmikasaa. Kaivauksessa ei löytynyt sellaisia raudanvalmistukseen liittyviä jälkiä kuin malmin esipolttopaikkaa tai alasinkiveä. Outoa Hyttisuon raudanvalmistuspaikassa oli kuonan vähyys. Kuonaa oli vain ohuehkona kerroksena maassa.
Tutkittu hytti oli kooltaan 1,65 x 1,65 m suuruinen ja se oli ympäröity hirsisalvoksella.

Vortikka (Raaka-aineen hankintapaikat)
Ajoittamaton; Vortikan kalliohalkeama sijaitsee Vorlokin suojelualueen kaakkoisosassa. Se on L-kirjaimen muotoinen kalliorepeämä Pienen Tuomivaaran etelärinteessä. Kalliorepeämän koillis- ja kaakkoisreunalla on runsaasti lohjennutta kalliopintaa. kallioperässä on kvartsi- ja kvartsiittijuonteita, joista osa on murskaantuneita, mahdollisesti murskattuja. Koordinaattien osoittamassa kohdassa on runsaasti kvartsi-iskoksia muistuttavia kappaleita ilman, että paikalla olisi paljastuneita kvartsisuonia.

Suolilammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Vorlokin suojelualueen eteläosassa. Pyyntikuoppa on pitkittäin harjanteen alarinteessä ja se on noin 3 x 1,5 m kokoinen. Kuopan syvyys on noin 30-40 cm ja sen alareunassa on selkeä reunavalli.

Syväjärvensärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Syväjärvensärkän pyyntikuoppajärjestelmä sijaitsee Syväjärven ja Särkkäjärven välisellä harjujaksolla. Syväjärven itäpuolelta kohden etelää kulkeva harju jakautuu kahtia järven lounaispään tasalla muodostaen jyrkän notkelman harjujaksoon. Pyyntikuopat sijaitsevat tämän notkelman pohjalla ja pohjoisemman harjuosuuden etelärinteillä.

Ruunasärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Ruunasärkän pyyntikuopat sijaitsevat Särkkäjärven pohjoispuolisen harjun etelärinteellä. Kuoppa 1 on suorakaiteen muotoinen, 3 x 1,5 m ja syvyydeltään 60 cm. Kuopan itäreunalla on korkeahko valli. Kuoppa 2 on kooltaan pienempi, pyöreä ja valliton. Sen syvyys on noin 40 cm. Kuoppien välinen etäisyys toisistaan on vajaat 10 metriä.

Syvänjärvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Syväjärven rannasta noin 80 m pohjoiseen. Merkitty retkeilyreitti kulkee tervahaudan länsipuolelta. Rannalla noin 120 m päässä on Metsähallituksen ylläpitämä nuotiopaikka.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 20 metrinen ja sen vallien ulkosyrjällä on runsaasti isoja maakiviä, jotka näyttävät kuuluvan rakennelmaan. Hauta on laakea, eikä sen keskus ole juurikaan maanpintaa matalammalla. Juoksutusura suuntautuu lounaaseen ja on noin 5 metriä pitkä ja lähes 1,8 metriä syvä.

Syväjärven länsipuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Syväjärven länsipuolisen harjun läntisellä alarinteellä, noin 50 m suon reunasta itään. Hauta on halkaisijaltaan noin 10 metriä ja sen keskiosa on 20-30 cm maanpinnan tason alapuolella. Vallit ovat selvärajaiset , noin 3 metriä leveät ja 50 cm korkeat. Tervahaudassa ei erotu selvää juoksutusuraa.

Peranganharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Perangan kylän pohjoispuolella, 180 metriä vt 5:n länsipuolella. Alue on hiekkaista kangasta, jota halkoo hiekkatie tervahaudan ja maantien välissä. Tervahauta on rakennettu rinteeseen suon reunaan. Se on halkaisijaltaan 10 metriä ja siinä on leveät nelimetriset vallit. Juoksutusura suuntautuu suolle ja sen pituus on noin 6 metriä.

Saunalamminaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perangan kylän itäpuolella, vajaa 3,5 km Perangalta Hossaan kääntyvän tien risteyksestä itään. Tervahauta on tämän tien eteläpuolella. Hauta on halkaisijaltaan noin 15 metriä ja 5 metriä leveät vallit ovat lähes metrin korkuiset. Tervahaudan juoksutusura suuntautuu suolle, etelään.

Tiilikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudat sijaitsevat Aittojärven itärannalla, Keräsenniemen pyyntikuoppajärjestelmän ja Tiililahden kivikautisen asuinpaikan itäpuolella. Tervahaudat ovat suuria ja erottuvat maastosta selvästi. Ne ovat halkaisjaltaan 15-20 metrisiä.

Salonsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Esihistoriallinen asuinpaikka-alue sijaitsee Virtasalmen länsipuolella, Salonsaaren etelärannalla. Asuinpaikkalöytöjä, tosin ei aivan yhtäjaksoisesti, on tullut esille noin 1,5 km:n matkalta Virtasalmesta länteen.
Vuoden 1997 kaivausten perusteella katsottiin, että alue voidaan vapauttaa rakentamiselle. Vuonna 2007 tehdyssä tarkastuksessa havaittiin runsaasti kvartsi-iskoksia asuinpaikan kaakkoispuoleisella rannalla, venevalkaman itäpuolella, jonne aikaisemmat kaivaustutkimukset eivät olleet ulottuneet.
Inventointi 2014: Tarkastushetkellä veden alta oli paljastunut kivikkoinen ranta, jossa oli siellä täällä laajempia hiekkaisia alueita. Rannan takana on mäntyä ja nuorta koivua kasvava tasainen alue. Aluskasvillisuus rannan metsikössä suopursua, varpuja ja sammalta. Kohdetta tarkastettaessa veden pinta oli hyvin matalalla. Kvartsi-iskoksia sekä joitakin -esineitä löytyi koko matkalta rajatun alueen sisältä kivikon seasta. Erityisesti iskoksia oli alueen länsipään hiekkaisella rannalla. Kvartsien lisäksi paikalta löydettiin kivien välistä puinen puikkari. Löytöpaikka on normaalisti veden alla. Rajausta suurennettu löytöjen levinnän perusteella.

Pirttiperä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Pirttijärven pohjoispäässä olevalta pieneltä niemeltä on löytynyt viistoteräinen nuolenkärki ja kvartsi-iskoksia. Vuoden 2013 inventoinnissa kohdetta on luonnehdittu irtolöytöpaikaksi.

Sääskenkoukku (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kiantajärven Vuonanniemen länsilaidalta on löydetty kvartsi-iskoksia. Vuonna 2013 rannan takaiseen rinteeseen tehtiin koepistoja, joissa ei havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä.

Märännönlahti (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Suomussalmen kirkosta 11 km luoteeseen, Kiantajärven Mikkoslahden luoteispäässä olevan Jokiselän Märännönlahden länsirannalla, Viitostien ja Kokkotaipaleentien risteyksestä 960 metriä koilliseen. Märännönlahden rantahietikosta on löytynyt pieni ruodollinen rautaveitsi (KM 33072). Vuonna 2014 löytyi metsän puolelta kaksi kirveen terää ja pronssiesineiden kappaleita (KM 40331:1-4).
Inventointi 2014: Paikkaa tarkastettaessa vesi oli melko matalalla ja rantakivikkoa oli näkyvissä noin 2-5 metriä. Rannalta ei löydetty merkkejä ihmistoiminnasta. Esineiden löytökohdat oli merkitty maastoon ja kaivuujäljistä päätellen ne olivat löytyneet joko kuntasta tai heti sen alta.
Kirves 1 löytöpaikka: X= 3585604 ja Y= 7208018.
Kirves 2 löytöpaikka: X= 3585653 ja Y= 7208057.
Sormus löytöpaikka: X= 3585606 ja Y= 7208019.
Kirveiden löytöpaikoille tehtiin koekuoppa ja -pisto, joista kummastakaan ei tullut löytöjä. Maaperä paikalla oli soraista ja melko kivikkoista. Koekuoppa: Kuopassa tuli vastaan suuria kiviä noin 10 cm pinnasta. Turpeen alla oli noin 5-15 cm paksu kerros valkoista hiekkaa. Sen alla oli ohut (n. 2- 5 cm) kerros punertavaa soransekaista maata, jonka alta tuli karkea keltainen hiekka. X= 3585604 ja Y= 7208018. Koepisto: Ohut 2-4 cm paksuinen huuhtoutumiskerros, jonka jälkeen 1 cm paksu punertavan maan kerros ja lopuksi keltainen karkea hiekka. Maannos puhdas. X= 3585653 ja Y= 7208057. Koordinaatit YKJ.

Kukkosaari (1000014334) (Hautapaikat)
Historiallinen; Kukkosaari sijaitsee Vuokkijärven kaakkoisosassa. Se on kooltaan 200 x 60 m ja kasvaa mäntymetsää. Perimätiedon mukaan saarella on hautoja. Tarkastuksessa saaren länsipäässä havaittiin joitakin hautapainanteen näköisiä kuoppia.

Honkamäki (1000014341) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Niemelänjärven eteläpuolella noin 0,1 km Hyrynsalmi-Kuhmo tien koillispuolella. Metsätien haarasta 10 m itään on miilukuoppa. Kuopan pohjoispuolella on kiviraunio ja sen koillispuolella on maassa hiiltä. Kuonaa on havaittavissa kuopan länsipuolella.

Ropottiaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ropottiaho on runsaat 0,5 km pitkä ja 0,1 km leveä kivikkoinen harjanne noin 1,5 km Luvajärven kaakkoispäästä etelään, Puistolan talon eteläpuolella. Noin 20 m päässä harjanteen laesta on miilukuoppa. Kuopasta 7 m etelään on selvästi erottuva hyttikumpu, jota ympäröi rautakuona.

Hyttiaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Teerijärven itäpuolella olevan Hyttiahon kaakkoisosassa. Paikalla sijaitsee kaksi raudanvalmistuspaikkaa noin 100 m etäisyydellä toisistaan (Esa Suomisen tarkastuskertomuksissa Hyttiaho SE ja E).
Hyttiaho SE kohteella on metsälaikutuksessa vaurioitunut miilukuoppa. Sen läpimitta on paltteen ulkoreunasta mitattuna runsaat 10 m ja sisäreunasta vajaat 5 m. Kuopasta 6 m luoteeseen on 3 m läpimittainen ja 0,4 m korkuinen hyttikumpu. Kummun luoteispuolella on maassa kuonaa.
Hyttiaho E on 10,7 m läpimittainen miilukuoppa. Sen 0,3 - 0,4 m korkuinen reunapalte on 3 m levyinen, joten kuopan sisähalkaisija on 4,7 m. Länsireunasta palte puuttuu, se saattaa olla ojankaivun seurausta. 3 m päässä lännessä, ojan reunassa on 3 m läpimittainen ja 0,6 m korkuinen hyttikumpu. Kuonakasaa paikalta ei löytynyt, se on ehkä jäänyt ojankaivun alle.
2019: Tarkastuksen perusteella kohteen koordinaatit on korjattu.

Vähämäen Palosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vähämäen kaakkoispuolella, Pienen Tuomivaaran itärinteen juurella, Palosuolla. Metsää kasvavan kumpareen laella on miilukuoppa ja siitä 5,5, m koilliseen hyvin säilynyt hyttikumpare. Sen pohjoispuolella on matala kerros kuonaa. Miilukuopan vieressä on myös tervahauta.

Hyttikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hiekanjoen eteläpuolella ja Ala-Lahnasen välissä. Paikalla on kaksi miilukuoppaa noin 5 m etäisyydellä toisistaan. Niiden välissä on hieman epäselvä hyttikumpu. Hytin länsipuolella on kuonaa ohuena kerroksena.

Eteläinen Torvensaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentuanjärven Kuivaniemen edustalla. Noin 0,5 km niemen länsikärjestä on kaksi Torvensaarta. Kohde sijaitsee eteläisen saaren itäkärjessä. Kyseessä on noin 0,5 x 0,1 km kokoinen, länsiluode–itäkaakko -suuntainen saari. Se on enimmillään noin 5 m järven pintaa korkeampi ja kasvaa pääasiassa mäntymetsää. Rannat ovat kiviset ja myös suurin osa saaresta on kivikkoista maastoa. Kapea itäpää on tasainen, siellä on hiekkamaata ja myös rannassa on metrin korkuisen kivikkoisen törmän ohella paikoin hiekkaa. Itäpäässä on aluskasvillisuutena suopursua ja muita varpuja.
Yhdestä keskelle noin 20 m leveää itäpäätä tehdystä koepistosta tuli harmaasta hiekkakerroksesta viisi pientä kvartsi-iskosta. Kuoppa tehtiin 60 metrin päähän itäkärjen kasvillisuusrajasta. Sijaintinsa ja maastonsa puolesta löytökohta on hyvin sovelias leiripaikaksi.

Kotasaari SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentujärven suuren, hieman tiimalasin muotoisen Kotasaaren kaakkoiskulmassa olevan niemen itärannalla, kapean ja ilmeisen matalan Hiekkasalmen pohjoispuolella. Kyseessä on korkea luode–kaakko -suuntainen hiekkaharjanne Kotasaaren eteläosan koillisrannalla. Sen kaakkoispää muodostaa noin 0,3 km pitkän ja vajaat 0,1 km leveän niemen, joka kasvaa harvaa mäntykangasta sekä puolukkaa ja jäkälää. Idässä harjanteen juurella on kapea, matala suoperäinen kaistale ja ranta on kivetöntä hiekkaa, lännessä ranta on jyrkkä ja rannassa on kivikkoa. Harjanne madaltuu tasaisesti kohti kaakkoiskärkeä.
Itärannan rantavedessä oli hieman kvartsia 0,2 km matkalla. Kvartsit alkoivat etelässä 0,2 km pohjoiseen niemen kärjestä ja vajaat 50 m pienen, peruskarttaankin merkityn, kivettömästä veden liikuttelemasta hiekasta muodostuneen niemekkeen pohjoispuolelta. Löydöt jatkuvat pohjoisessa kohtaan, jossa hiekkaranta muuttuu kivikoksi. Kvartsialueen pohjoispäässä on rannassa parin metrin korkuinen maakivi. Pohjoisosassa rantatörmässä on suuria kiviä, takana on suoperäistä metsää, eteläosassa on matalaa heinikkoa ja suota, ranta on täysin kivetön. Pohjoisessa asuinpaikkaa saattaa olla jäljellä, mutta paksun turpeen takia asiaa ei voinut tarkistaa koepistoilla.
Kotaniemen itärannalla, Lokkilahden luoteispuolella on maassa kymmeniä kuoppia. Kotaniemen talon emännän mukaan ne ovat runsaat parikymmentä vuotta sitten pidetyn suuren, yli sadan ihmisen partioleirin ruuansäilytyskuoppia.

Saunasaari NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentuanjärven pohjoisosassa, Salonsaaren ja Timoniemen välissä olevan Saunasaaren luoteispäässä. Saunasaari on noin 1,0 x 0,3 km kokoinen, luode–kaakko -suuntainen saari. Sen luoteiskärjessä on pieni, matala on hiekkarantainen kaislikkoa kasvava niemeke. Hiekka on veden liikuttelemaa. Kauempana ranta muuttuu kivikkoiseksi. Niemeke on suoperäinen, se kasvaa sekametsää ja varpuja. Pohjoisessa noin 20 m niemen kärjestä rantaan tulee noin 2 m korkuinen törmä.
Niemekkeen pohjoisrannan rantahiekasta, löytyi kvarsti-iskoksia noin 40 m matkalla, kunnes ranta muuttui kivikoksi. Lounaisrannalla oli vain pari kvartsia. Saareen tehtiin lapiolla useita koepistoja, niissä ei näkynyt mitään merkkejä muinaisjäännöksestä.

Lehminiemi S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentuanjärven pohjoisosassa, Lehmisalmen pohjoispuolella olevan Lehminiemen etelärannalla, niemen itäkärjestä 0,6 km päässä, peruskarttaan merkitystä Pekin talosta 1,1 km luoteeseen. Kyseessä on Lehminiemen eteläisin kärki. Niemen kärjessä on veden liikuttelemaa rantahiekkaa noin 40 m matkalla, muuten ranta on kivikkoa. 0,5 m korkean rantatörmän takana on mäntymetsää sekä aluskasvillisuutena mustikkaa, puolukkaa ja sammalta. Maaperä on kivetöntä hiekkaa.
Rantahiekassa oli joitain epämääräisiä kvartsinpaloja sekä useita nykyaikaisia nuotionpohjia. Niemen kärjen veden syömässä törmässä oli parin metrin matkalla joitain iskoksia. Kärjestä noin 5 m päähän tehdyssä koepistossa oli parin sentin syvyydessä, harmaassa hiekassa yksi iskos. Kärjestä runsaan 10 m päässä on tervahaudan pohja.

Salmelansalmi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iivantiiran järven koillisosassa olevan Aidasjärven ja Kotijärven välissä olevan Salmensalmen pohjoisrannalla, Kotiniemellä, peruskarttaan merkitystä Salmelan talosta 0,4 km länteen. Salmen poikki on rakennettu silta noin 0,1 km päähän Kotiniemen itäkärjestä, noin 0,1 km länteen sillasta on peruskarttaan merkitty kesämökki. Mökin ja sillan välissä on rannassa kapea kaistale suoperäistä maata, vesirajassa on hiekkaa ja pikkukiveä. Kauempana on melko jyrkkä, noin 3 m korkuinen rinne, ja sen päällä loivasti pohjoiseen nouseva tasanne. Paikalla kasvaa mäntymetsää, maaperä on hiekkaa, kauempana pohjoisessa on kivikkoa.
Sillan ja mökin välissä oli rantavedessä muutama epämääräinen kvartsi. Rantatörmän päällä, runsaat 25 m mökistä itään, mökkitien ja törmän välissä oli noin 3 m läpimittainen ja 0,2 m syvyinen painanne. Noin 40 m mökistä itään oli 2 m läpimittainen ja 0,5 m syvyinen kuoppa. Siitä 8 m sillalle päin, tien länsipuolella kulkevasta sähkölinjasta 10 m länteen oli 2,5 m läpimittainen ja 0,5 m syvyinen kuoppa. Mökin pihassa, mökkitiellä, sen enempää kuin muutamassa koepistossa ei havaittu mitään asuinpaikkaan viittaavaa. Kuopista ainakaan kaksi läntisintä eivät vaikuttaneet kovin vanhoilta.

Peltosaari SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Malilanniemen edustalla Kotijärven ja Hirsijärven välissä olevassa Peltosaaren etelärannan itäosassa, peruskarttaan merkitystä Malilan talosta 0,5 km itäkaakkoon. Peltosaari on noin 0,5 x 0,1 km kokoinen länsi–itä -suuntainen saari, jonka etelärannan länsiosassa on kaksi kapeaa niemeä. Saaren itäpää on melko tasaista mänty kasvavaa hiekkakangasta. Etelärannalla on 1,5 m korkuinen veden syömä törmä. Ranta on matalaa, miltei kivetöntä hiekkaa Malilanniemen edustalla olevan Peltosaaren etelärannan itäosassa oli rantavedessä kvartsi-iskoksia ja palanutta kiveä noin 50 m matkalla lähtien 150 m päästä itäkärjestä.
Alue alkoi noin 0,15 km päässä itäkärjestä ja jatkui siitä noin 0,1 km itään. Noin 0,1 km itäkärjestä, lähellä törmän reunaa oli noin 3 m läpimittainen ja 0,3 m syvyinen painanne. Saaren itäosaan tehtiin joitain koepistoja, mutta niissä ei havaittu mitään asuinpaikkaan viittaavaa.

Lehtosaari 1 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kuivajärvessä sijaitseva Lehtosaari on noin 700 m pitkä ja 150 m leveä. Saaren keskiosassa, hiekkaisemmalla ja tasaisemmalla osalla tavattiin noin 3 m halkaisjaltaan oleva laakea kuoppa. Koepistossa havaittiin ympäristöä ohuempi huuhtoutumiskerros sekä hiiltä. Kyseessä on luultavasti kodanpohja. Ympäristössä on useita epäselvempiä painanteita.

Otanmäki (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan kunnossa. Struve käytti pisteestä nimeä Otanmäki, nykyiseltä maastonimeltään piste on Otanmäki. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.
Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittaukseksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.
Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.
Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Rupukkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan kunnossa. Struve käytti pisteestä nimeä Rupukka-vaara, nykyiseltä maastonimeltään piste on Rupukkavaara. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Teeriharju (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan täyttömaan alla. Struve käytti pisteestä nimeä Teiri-harju, nykyiseltä maastonimeltään piste on Teeriharju.Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Aakkovuori (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on merkintä kahdessa kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan kunnossa. Struve käytti pisteestä nimeä Lehto-vaara, nykyiseltä maastonimeltään piste on Aakkovuori. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.
Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.
Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.
Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Naaranmäki (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on ollut merkintä kahdessa kalliossa . Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan kunnossa. Struve käytti pisteestä nimeä Naaras-mäki, nykyiseltä maastonimeltään piste on Naaranmäki. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.
Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.
Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.
Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Saukkovaara (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan kunnossa. Struve käytti pisteestä nimeä Saukko-vaara, nykyiseltä maastonimeltään piste on Saukkovaara. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Kivesvaara (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan kunnossa. Struve käytti pisteestä nimeä Kives-vaara, nykyiseltä maastonimeltään piste on Kivesvaara. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Lapinjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 4,5 kilometriä Kuusamonkylästä koilliseen sijaitsevan Lapinjärven eteläpäästä lähtevän Lapinjoen niskalla, noin 70 metriä järvestä alajuoksun suuntaan. Joen niskalla on noin 150 metrin pituinen kymmenkunta metrin levyinen osuus, jonka jälkeen alkaa kapeahko joki. Rannat ovat vetistä suota.
Kirkkaassa vedessä on näkyvissä poikkeuksellisen selvät padon jäännökset. Se on tehty melko ohuista, halkaistun näköisistä, pohjaanlyödyistä puista. Keskellä on aukko, ehkä kalanpyydystä varten. Puiden päät ovat selvästi vedenpinnan alapuolella. Joen leveys padon kohdalla on arviolta vajaat kymmenen metriä. Mitään mittauksia ei tarkastuksen yhteydessä ollut mahdollista tehdä. Joessa oli muutamassa muussakin paikassa puita pystyssä. Niissä näytti olevan kyse veteen kaatuneiden puunrunkojen jäännöksistä.
Oppaana toiminut parinkymmenen vuoden ikäinen Tuomo Heikkinen ei tiennyt mitään erityistä patoon liittyvä perimätietoa. Tosin hän kertoi joen niskan luoteispuolella, Saunaniemen eteläpäässä olevan kohdan, jossa sanotaan olleen lappalaisten kodan paikka. Se sopii hyvin asumiseen, mutta mitään siihen viittaavaa siellä ei havaittu.

Kuikkalammit (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven ja lääninrajan välissä, Lieksantien itäpuolella olevan Pullukanjärven pohjoispuolella. Pullukanjärven kaakkoispään kiertää tie, josta lähtee noin 1,1 kilometrin pituinen pisto Kuikkalampien pohjoispuolitse luoteeseen 0,3 kilometrin päässä Pullukkajärven rannasta koilliseen. Tien päästä kohteelle on matkaa hieman vajaat 150 metriä länsiluoteeseen. Sekä suurin Kuikkalampi että Pullukanjärven koillisranta ovat noin 250 metrin päässä.
Alue kasvaa nuorehkoa mäntymetsää, maaperä on kivikkoinen. Peruskartan mukaan paikalla on pieni kumpare. Maasto on kuitenkin melko tasaista.
Paikalla on vaihtelevan kokoisista kivistä tehty perusmuodoltaan nelikulmainen kiviröykkiö. Sen koko on noin 2 x 1 metriä, suunta suunnilleen etelästä pohjoiseen. Röykkiön korkeus on noin 0,7 metriä, lisäksi tulee röykkiön päällä oleva litteä, pystyssä oleva kolmikulmainen kivi.
Röykkiö vaikuttaa selvältä rajamerkiltä. Siinä ei kuitenkaan havaittu mitään merkintöjä eikä lähettyviltä löytynyt viisarikiviä. Nykyään se ei sijaitse lähelläkään mitään rajaa, vuoden 1974 peruskartan mukaan lähimmät tilanrajat ovat yli kilometrin päässä. Kainuun itärajaa tutkinut FT. Heikki Rytkölä kävi katsomassa röykkiötä syksyllä 2009. Hänen mukaansa on mahdollista, että kyseessä on Stolbovan rauhan rajamerkki. Hän perustelee oletusta sillä, että latomus on hyvin vanha ja sijaitsee rajalinjalla.

Heponiemi (1000016528) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven pohjoisosan Sääskenselän ja Enonperänlahden välissä idässä olevassa Heponiemessä. Se on Sääskenniemen läntisin kohta. Niemen kärki on kivikkoinen, mutta ranta muuttuu lounasta kohti hietikoksi. Eteläranta on miltei kivetöntä hiekkaa. Niemen lounaiskulmaan on rakennettu kesämökki.
Kohdassa, jossa kivikko muuttuu hietikoksi ja mökiltä tulee rantaan polku, löytyi noin 20 metrin matkalta kvartsi-iskoksia.

Sääskenselkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven pohjoisosan Sääskenselän luoteisrannalla, Salmenniemen ja Kanasenniemen välisessä pienessä tylpässä niemessä, 0,7 km peruskarttaan merkitystä Salmenniemen talosta lounaaseen. Niemen ranta on kivikkoinen, rannassa on noin metrin korkuinen törmä. Kärki on muhkurainen, siinä kasvaa suuria mäntyjä, kauempana maa soistuu, siellä on pienempää mäntyä ja suopursua.
Niemeen tehtiin kymmenkunta koepistoa lapiolla. Kahdesta tuli hieman epämääräistä kvartsia mutta yhdestä, kolmen metrin päähän rantatörmästä, suurehko selkeä iskos. Pintaturpeen alla niemessä on kivikkoista hiekkaa. Mahdollinen asuinpaikka on pienialainen, maaston perusteella korkeintaan 10 x 5 metriä.

Lapinsaaret (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven keskellä, Vehmaskylän pohjoispuolella, 0,8 km Vehmaskylän niemen pohjoisimmasta kärjestä pohjoiseen ja saman verran Haverisenniemestä länteen. Peruskarttaan on merkitty pieni saari ja sen lounais- ja kaakkoispuolelle luodot. Kohde sijaitsee tuolla pikku saarella. Kartalta mitattuna sen pituus on noin 0,1 km, mutta kummassakin päässä on matalaa kaislikkoa, joten varsinainen saari on pienempi. Leveyttä sillä on joitain kymmeniä metrejä. Saari on kivikkorantainen, pohjoisessa on avokalliota ja kivikkoa, etelässä on noin metrin vedenpintaa korkeammalla oleva melko tasainen alue, jossa turpeen alla on karkeaa hiekkaa. Saari kasvaa tiheää pientä männikköä ja koivikkoa.
Eteläosan tasaiselle alueelle tehdyistä kahdesta koepistosta tuli molemmista kvartsi-iskoksia. Kuoppien etäisyys toisistaan oli noin kuusi metriä. Maaston perusteella asuinpaikan maksimikoko on noin 15 x 15 metriä.
Paikalla on myös muutama uudehkon näköinen 1,0 x 0,5 m kokoinen kuoppa.

Vehmassaari (1000016534) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven itärannalla olevan Vehmaskylän edustalla olevan Vehmassaaren koillispäässä, runsaat 0,3 km peruskarttaan merkitystä Vehmaan talosta itään. Saari on parisataa metriä pitkä ja runsaat 50 m leveä, kaakko–luode -suuntainen, enimmillään muutaman metrin järven pintaa korkeampi. Ranta on kivikkoa, saaren sisäosa on melko tasaista, se kasvaa suurehkoa mäntyä, maaperä on hiekkaa.
Luoteispäähän tehtiin lapiolla runsaasti koepistoja, yhdestä löytyi kaksi epämääräistä kvartsinpalaa sekä yksi selvä kvartsi-iskos. Kuoppa oli melko keskellä saarta 17 m päässä kohdasta, jossa kangaskasvillisuus vaihtui heinikoksi saaren kärjessä ja 40 m kohdasta, jossa heinikko ja pajukko päättyi. Löydöt olivat puhtaalta vaikuttavassa hiekassa. Asuinpaikka ei inventoinnin perusteella voi olla merkittävä tai runsaslöytöinen, paikka tosin on asuinpaikaksi hyvin sopiva. Myös muualle saareen ja varsinkin kaakkoiskärkeen tehtiin runsaasti koepistoja. Niissä ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Sormusniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven Aittoselän itärannalla, runsaat 0,9 km Lentiiran kirkosta pohjoisluoteeseen. Paikalla on Sormusniemi, jonka läntisimmän kärjen muodostaa korkeahko Sormuskallio, jonka päällä on kesämökki. Kallion itäpuolella, lähellä etelärantaa on parkkipaikkana käytetty alue, josta pintamaa on kulunut. Paikka kasvaa suurta mäntyä. Lännessä aluetta rajoittaa kallio, pohjoisessa maa laskee ja muuttuu suoperäiseksi, idässä on kivikkoa ja etelässä ranta. Paikka on noin kaksi metriä veden pintaa korkeammalla.
Pysäköintipaikkana käytetyn alueen keskellä, noin 7 x 7 metrin suuruisella alalla oli näkyvissä kvartsi-iskoksia.

Sikosaaret (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärvessä, Käntinsalmen pohjoispuolella, Lentiiran kirkosta 0,4 km luoteeseen. Karttaan on merkitty kaksi pientä saarta Sikosaariksi. Kyseessä on niistä itäinen. Saari on luode–kaakko -suuntainen, kapea, runsaan 0,1 km pituinen. Kaakkoispäässä on muuten matalassa saaressa hiekkakumpare. Se kasvaa puolukkaa, suopursua ja suurehkoa mäntyä
Kaakkoispään lounaisrinteeseen tehtiin joitain koepistoja. Kaakkoiskärjestä 20 metrin ja lounaisrannasta 12–14 metrin päähän tehdystä kuopasta löytyi yksi kvartsi-iskos. Kuoppa sijaitsi kohdassa, jossa rantaheinikko alkaa, kaksi metriä suuresta maakivestä kaakkoon. Maaperä paikalla on hyvää hiekkaa. Saaren sijainti ja maaperä ovat asuinpaikalle edullisia, mitään suurta asuinpaikkaa siellä tuskin kuitenkaan sijaitsee.
Kumpareen päällä on vanhan näköisiä kuoppia. Tällaisia saaria on käytetty tilapäisinä hautapaikkoina, joten kuopat voivat olla esimerkiksi vanhoja hautoja. Tosin saaren tuollainen käyttö usein tulee esiin sen nimessä.

Alajoen suu (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Alajoki laskee Vartiusjärvestä Änättijärven koillisosan muodostavaan Jokelanlahden pohjoiskulmaan itäkaakosta. Joen suun ja järven välissä on niemi, jonka järven puoleisessa osassa on vajaan metrin veden pintaa korkeampi tasainen kangas. Se kasvaa nuorta mäntymetsää, aluskasvillisuutena on varpuja, sammalta ja paikoin jäkälää. Maaperä kivetöntä hiekkaa. Järveä kohti on matala hiekkaranta, jonka edustalla on kaislikkoa. Itään mentäessä maa muuttuu kivikkoiseksi ja nousee vähän.
Muutamasta rantaan tehdyistä koepistoista löytyi kvartsi-iskoksia noin 0,1 kilometrin matkalla niemen kärjestä itään. Mitään kulttuurikerrosta ei hiekkamaassa pystynyt havaitsemaan.
Alueella on lisäksi parin metrin läpimittaisia kuoppia tai painanteita. Selkein oli noin 70 metriä itään kärjessä kasvavasta suuresta männystä, runsaat 10 metrin päässä rantatörmästä. Toinen kuoppa on edellisestä noin 20 metriä länteen, siis niemen kärkeen päin. Ensimainitusta kymmenen metriä kaakkoon, viiden metrin päässä ratatörmästä on melko epämääräiseltä vaikuttava painanne. Paikalla on myös muita kuoppia.

Koukkelonlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Änättijärven pohjoisosan itärannalla, Koukkelonlahden pohjoisrannan länsikärjessä, Uitonniemen sillasta 3,6 kilometriä eteläkaakkoon. Kyseessä on kivikkorantainen niemenkärki. Hieman niemen kärjestä etelään, noin 20 metriä rannasta on noin 15 x 5 metrin kokoinen kivetön alue. Paikka kasva mäntymetsää, aluskasvillisuutena on mustikkaa ja puolukkaa.
Kivettömälle alueelle tehtiin useita koepistoja. Niistä löytyi kolme kvartsi-iskosta. Muinaisjäännös on tuskin kivetöntä aluetta suurempi.

Änätti Selkäsaari (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Änättijärven Ristiselän länsiosassa, Kieliönniemen koillispuolella, 0,6 km karttaan merkitystä Kieliön talosta koilliseen ja seitsemän kilometriä Lentiiran kirkosta pohjoiskoilliseen. Kyseessä on noin 60 metrin läpimittainen, pyöreä, korkeahko saari. Saari on kivikkoinen ja kallioinen, etelä- ja kaakkoisosassa on hiekkaa. Saari kasvaa mäntyä sekä puolukkaa ja variksenmarjaa.
Saaren etelä- ja kaakkoisosan hiekassa oli näkyvissä kvartsi-iskoksia 15 x 10 metrin alalla. Laella oli neljä noin 2,0 x 0,5 m kokoista kuoppaa noin 4 x 4 m alalla. Saaressa on myös vanha rajakivi. Myöhemmin inventoinnin aikana Kieliönniemen pohjoisrannalla olleen kesämökin asukkaat kertoivat kuulleensa, että Selkäsaaressa on lappalaisten hautoja.

Änätti Lapinniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Änättijärven itärannalla, Säynäjäniemen eteläpuolella, 0,6 km peruskarttaan merkitystä Säynäjän talosta etelälounaaseen ja 4,9 km Lentiiran kirkosta pohjoiskoilliseen. Niemen läntinen kärki on hiekkarantainen, muuten rannat ovat kivikkoa. Niemi kasvaa männikköä, aluskasvillisuutena on puolukkaa, variksenmarjaa ja sammalta. Maasta pistää esiin suurehkoja kiviä.
Hiekkarannassa ei ollut mitään asuinpaikkaan viittaavia merkkejä. Niemeen tehtiin runsaasti koepistoja lapiolla. Noin 10 metriä itään läntisimmästä kärjestä löytyi yksi pieni kvartsi-iskos, noin 30 metriä kärjestä itäkaakkoon vähän suurempi. Jälkimmäinen paikka oli hieman korkeampaa rinnettä. Koska kuoppia kaivettiin paljon, ei kyseessä näytä olevan mikään runsaslöytöinen asuinpaikka.

Syrjälä (1000002528) (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Järvikylässä, Syrjälän talosta noin 0,2 km itäkaakkoon, mäntykankaisen hiekkaharjanteen itäpäässä. Ensimmäinen kuoppa on noin 20 m päässä jyrkähkösti suolle laskevan rinteen reunasta. Kyseessä on läpimitaltaan noin 2,5 m ja syvyydeltään 20 cm oleva kuoppa. Tästä noin 10 m luoteeseen on yhtä matala, läpimitaltaan 3 m oleva kuoppa. Paikalla kerrotaan olleen kolmaskin kuoppa, joka olisi hävinnyt metsätöiden yhteydessä 1960-luvulla. Kuoppia on paikkakunnalla nimitetty "lapinkuopiksi".
Syrjälän talosta kuoppien luokse tulevan polun vieressä, kuopista noin 50 m talolle päin, on läpimitaltaltaan 2 m oleva matala, epämääräinen kuoppa, johon ei kuulemma liity lapinkuoppaperinnettä. Syrjälän talon luona kerrotaan olleen vielä läpimitaltaan pari metrinen, matala lapinkuoppa, joka olisi tuhoutunut vesijohtotöissä 1970-luvulla.

Polvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Luppojärven kaakkoispuolella, Polvenlammen ja Polvenkallion välisellä, suon ympäröimällä kaksi kilometriä pitkällä ja kilometrin leveällä kangassaarekkeella, lähellä sen itäosan pohjoisreunaa. Paremman puutteessa paikka nimettiin Polvenkankaaksi. Sen itäosan poikki menee Mutkalan talon ja Nurmen välinen metsäautotie. Siihen yhtyy etelästä, Härkökankaan suunnasta tuleva metsäautotie.
Polvenkagas kasvaa mäntymetsää. Nurmen tien itäpuolella on nuorehkoa ja melko harvaa mäntymetsää, länsipuolella, jonkin matkaa tiestä alkaa hakkuuaukko. Aluskasvillisuutena on kanervaa, jäkälää ja puolukkaa. Maaperä on hiekkaa.
Tarkastuksessa alueelta löytyi neljä pyyntikuopan jäännökseltä vaikuttavaa kuoppaa.
Kuoppa 1 sijaitsee 0,4 kilometriä tien risteyksestä itäkoilliseen ja tiestä 160 metriä kaakkoon. Se on hyvin selvä, läpimitta on noin kolme metriä ja syvyys puolisen metriä. Pohja on pitkulainen, NNW - SSE -suuntainen ja puolen metrin pituinen.
Kuoppa 2 on toinen Karilan löytämistä. Se oli merkitty ympäristön puihin kiinnitetyillä sinisillä nauhoilla. Kyseessä on matala, laakea painanne. Sen läpimitta on kolmesta neljään metriä ja syvyys kolmisenkymmentä senttiä. Turpeen alla on kuopassa ja reunan päällä turpeen alla harmaa huuhtoutumiskerros. Kaksoispodsolia en reunalla havainnut. Kuoppa sijaitsee 80 metriä edellisestä pohjoisluoteeseen ja saman verran tiestä kaakkoon.
Kuoppa 3 sijaitsee heti tien kaakkoispuolella noin 350 metrin päässä tien risteyksestä. Se on joka suhteessa samanlainen, kuin kuoppa 2, ehkä hieman epämääräisemmän oloinen.
Kuoppa 4 sijaitsee tien toisella puolella, hakkuuaukealla, lähellä suon reunaa, 260 metriä pohjoiseen tien risteyksestä ja vajaat 0,2 kilometriä tiestä luoteeseen. Kuopan läpimitta on noin neljä ja syvyys puoli metriä. Turpeen alla on harmaa huuhtoutumiskerros. Kiuassuohon rajoittuvan hakkuuaukon reunaan oli tehty kuopan kohdalla mutka siten, että puut kuopan ympärillä on jätetty hakkaamatta.
Kuopan länsipuolella maan pintaa oli muokattu (äestetty?). Muuten maan pintaa ei oltu ainakaan toistaiseksi rikottu.
Enempää kuoppia alueelta ei etsinnästä huolimatta löytynyt.
Inventointi 2014: läheltä Polvenlammen rantaa tarkastettiin yksi tervahauta, ks. Polvenlampi 1.

Selkäsaari 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Selkäsaari sijaitsee Vuokkijärven pohjoisosassa, Pärsämönselällä, 0,7 kilometrin päässä nykyisestä eteläran-nasta. Kyseessä on 1,8 kilometrin pituinen ja 0,5 kilometrin levyinen itä–länsi -suuntainen saari. Se on enimmillään hieman toista kymmentä metriä järven pintaa korkeampi. Etelärinne on jyrkempi ja kuivempi, pohjoisrinne loiva ja maaperä kosteampi. Rannat ovat suurelta osin hiekkaa, kivikkoa on lähinnä länsipäässä.
Ennen järven säännöstelyn aloittamista, saaren on erottanut mantereesta mahdollisesti vain 0,3 kilometrin levyinen salmi. Kuuden metrin säännöstelyväli on kuluttanut – ja kuluttaa edelleen pahasti järven rantoja. Samalla se on tuhonnut rannalla sijainneita muinaisjäännöksiä.
Saaren pohjoisrannalla on itäkärjestä noin 35 metrin päässä kymmenkunta metrin laajuinen vedensyömä hiekkainen lahdelma, jonka kohdalla noin metrin korkuinen rantatörmä ulottuu vesirajaan asti. Rantavedestä löytyi jonkin verran kvartsi-iskoksia. Kärkeä kohti ranta muuttuu kivikkoiseksi. Pientä mäntyä kasvava kärki on melko tasainen ja paksun varvikkoisen sammaleen alla maaperä on hiekkaa. Tein kärkeen toistakymmentä koepistoa lapiolla enkä havainnut niissä mitään merkkiä muinaisjäännöksestä. Maaston perusteella tämä on kuitenkin se kohta saaresta, jossa asuinpaikkaa saattaa vielä olla jäljellä.

Rovesuo (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee itäisen Pienen Mätäslammen itäpuolella, karkeasti pohjois- eteläsuuntaisen harjanteen pohjoispäässä Rovesuon länsilaidassa. Rovesuo on tehty pelloiksi ja suurimman pellon itäpään kautta on tehty tie, joka lähtee Laitalan tieltä ja kulkee mainittua harjannetta pitkin. Kohde sijaitsee viitisen metriä tämän tien länsipuolella, suoraan mitattuna 280 metriä tienhaarasta.
Aivan suon laidassa on suuri mänty, jonka luoteiskylkeen on tehty pilkka. Siihen on veistetty ylimmäksi kruunun symboli ja sen alle vuosiluku 1831. Ensimmäinen 1 on kasvanut umpeen. Alinna ovat nimikirjaimet AT ja MP, siinä P on yhdistetty M:n oikeaan pystyviivaan. Viimeisenä oikealla on 6:ta muistuttava merkki, joka on kasvanut oikeasta reunastaan umpeen. Merkit ovat umpeenkasvamista lukuunottamatta varsin hyvin säilyneitä.

Lapinjärvi (1000016490) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 4,5 kilometriä Kuusamonkylästä koilliseen sijaitsevan Lapinjärven eteläpäässä, Lapinjoen niskalta 150 metriä itään, suon ympäröimän kangassaarekkeen pohjoisreunassa, arviolta 15 metrin päässä rannasta.
Kyseessä on suuri kelo, jonka eteläänpäin olevassa kyljessä on metrin korkeudella 0,4 metrin korkuinen pilkka. Siihen on veistetty vuosiluku 184(?). Viimeinen numero on lahonneessa kohdassa ja siten epäselvä. Todennäköisimmin kyseessä on 0. Sen yläpuolella on puumerkki ja sen yläpuolella vielä edellisiä heikommin veistetty 1919.
Puusta ilmoituksen tehnyt ja paikalla oppaan ollut parinkymmenen ikäinen Tuomo Heikkinen ei tiennyt mitään pilkkaan liittyvä perimätietoa. Paikka on hänelle tuttu, sillä hänellä on vene Lapinjärvellä ja hän käy siellä usein kalalla. Merkki oli löytänyt sattumalta. Tuomon Kuusamonkylältä kotoisin ollut isävainaja ei ollut koskaan maininnut merkkiä, vaikka he olivat liikkuneet alueella paljon yhdessä.

Selkäsaari 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Selkäsaari sijaitsee Vuokkijärven pohjoisosassa, Pärsämönselällä, 0,7 kilometrin päässä nykyisestä etelärannasta. Kyseessä on 1,8 kilometrin pituinen ja 0,5 kilometrin levyinen itä–länsi -suuntainen saari.
Saaren etelärannalla Rauhalan taloa vastapäätä, aivan rantatörmässä kiinni on tervahaudan pohja.

Vapunsaari 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiiran kirkosta vajaat 0,4 kilometriä etelään, Käntinsalmen sillan eteläpuolella, Mustolan talon edustalla. Kyseessä on noin 100 x 50 metrin kokoinen, mäntymetsää kasvava kivikkorantainen saari. Sen kaakkoispäässä on korkeahko hiekkakumpare, keskellä on matalahko suoperäinen alue, luoteessa on taas kuiva, tasainen alue.
Luoteispäähän tehtiin muutama koepisto, joista yhdestä löytyi kvartsi-iskos. Löytökohta on 18 metrin päässä saaren kärjestä ja seitsemän metriä pohjoisrannasta, nykyaikaisen nuotiopaikan eteläpuolelta. Maaperä saaressa on asuinpaikaksi hyvin sopivaa hiekkaa.
Saaren sijainti salmessa olevassa saaressa vaikuttaa edulliselta, myös maaperä sopii hyvin asuinpaikaksi. Niukat löydöt kuitenkin viittaavat siihen, että saarta on käytetty vain tilapäisenä leiripaikkana.

Vapunsaari 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiiran kirkosta vajaat 0,4 kilometriä etelään, Käntinsalmen sillan eteläpuolella, Mustolan talon edustalla. Kyseessä on noin 100 x 50 metrin kokoinen, mäntymetsää kasvava kivikkorantainen saari. Sen kaakkoispäässä on korkeahko hiekkakumpare, keskellä on matalahko suoperäinen alue, luoteessa on taas kuivaa ja tasaista maata.
Kaakkoispäähän tehdyistä runsaista koepistoista löytyi kolme kvartsi-iskosta. Siellä on myös useita nykyaikaiselta vaikuttavia suuria kuoppia. Maaperä saaressa on asuinpaikaksi hyvin sopivaa hiekkaa.
Saaren sijainti salmessa olevassa saaressa vaikuttaa edulliselta, myös maaperä sopii hyvin asuinpaikaksi. Niukat löydöt kuitenkin viittaavat siihen, että saarta on käytetty vain tilapäisenä leiripaikkana.

Selkäsaari (1000016546) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven eteläosassa, Jysmänselän länsipäässä, 2,2 km Lentiiran kirkosta lounaaseen olevan Selkäsaaren lounaiskärjessä. Kyseessä on kartalta mitaten noin 1,0 x 0,3 km kokoinen saari. Sen lounaiskärkenä olevan niemen rannat ovat kivikkoiset, niemessä kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena on paksua sammalta, puolukkaa ja mustikkaa.
Tein niemeen runsaasti koepistoja. Maa niemessä on hieman kivistä, kivien väleissä on hiekkaa. Yhdestä pistosta löytyi epämääräinen kvartsi, jonka seurauksena laajensin kuoppaa 1,0 x 0,3 m kokoiseksi. Siitä löytyi kaavin ja muutama iskos. Kvartsit löytyivät turpeen alla olleesta 5 cm paksuisesta harmaasta huuhtoutuneesta hiekkakerroksesta. Sen alla oli ruskeaa moreenimaata. Kuoppa sijaitsi noin 25 m päässä länsikärjestä ja seitsemän metriä etelässä olleesta rantatörmästä. Yhdeksän metriä kohteesta länteen oli vanha rajapyykki. Kuoppa oli noin puolitoista metriä veden pintaa korkeammalla, niemen korkeus vedenpinnasta on noin kaksi metriä.

Honganniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Änättijärven pohjoisosan itärannalla, runsaat 3,1 kilometriä Uitonniemen sillasta eteläkaakkoon. Vuoden 1974 peruskartassa paikan nimenä on Honganniemi, vuoden 2009 Kansalaisen karttapaikan kartassa Iljanniemi. Kyseessä on pieni mäntymetsää kasvava louhikkorantainen niemi Vanginlahden ja Koukkelonlahden välissä. Niemen laella on vanhaa peltoa sekä rakennuksen jäännökset, länsirinteessä on saunan perustukset. Niemen kärjessä on 10 x 15 metrin kokoinen tasanne noin 20 metrin päässä rannasta ja arviolta 3–4 metriä veden pintaa korkeammalla.
Tasanteelle tehtiin joitain koepistoja lapiolla. Kivikkoisesta hiekkamaasta löytyi kvartsi-iskoksia. Muinaisjäännöksen voi arvioida olevan tasanteen kokoinen.

Nojonniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Änättijärven länsirannalla olevan Kieliönniemen kaakkoisimman kärjen muodostavassa Nojonniemessä, Kieliön talosta runsaat 0,6 km eteläkaakkoon ja 5,9 km Lentiiran kirkosta pohjoiseen. Kyseessä on havumetsää kasvava kivikkorantainen niemi. Melko tasainen kärki on ehkä metrin vedenpintaa korkeammalla.
Niemeen tehtiin neljä koepistoa lapiolla. Noin 10 metrin päähän niemen kärjestä löytyi kvartsi-iskos. Niemi on niin kivikkoinen, että siinä tuskin on mitään suurta asuinpaikkaa.

Hepovaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Hepovaara sijaitsee Vepsänjärven itäpään muodostavan Hepolahden pohjoispuolella. Vaaran laki on 50 metriä järven pintaa korkeammalla. Kohde sijaitsee pääosin kuusta kasvavassa vaaran itärinteessä, Hepolahden pohjukasta 1,5 kilometriä koilliseen ja 1,2 kilomeriä itäkaakkoon vaaran luoteispuolella olevan Kapustajärven itäpäästä, idästä Hepovaaran länsiosaan johtavan metsäautotien eteläpuolella.
Hepovaarassa on 4 x 4 metrin kokoisen rakennuksen seinävallit, niiden koillisnurkassa on kiukaan jäännökset (p = 7094 061, i = 3616 516). Tästä vajaat kolmekymmentä metriä kaakkoon on yhdeksän metrin läpimittaisen tervahaudan pohja (p = 7094 040, i = 3616 534). Näiden välissä on tarkoitukseltaan tuntematon, 3 x 1 metrin kokoinen kuoppa. Se saattaa liittyä tervahautaa. Ympärillä on runsaasti viljelyraunioita. Niiden lukumäärää tai niitä sisältäneen alueen laajuutta ei ehditty selvittää. Talon sanotaan jääneen autioksi 1860-luvulla.

Pienijärvi NE (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Jumalissärkällä, Pienijärven ja Pienen Alanteenjärven välisellä kannaksella. Särkkä jakaantuu kahdeksi harjanteeksi kannaksen luoteispäässä ja pyyntikuopat ovat Pienijärven puoleisella kapealla ja korkealla harjanteella, sen länsipäässä. Särkäkkä on pääasiassa mäntykangasta, mutta kuoppien lähellä kasvaa myös kuusta. Aluskasvillisuutena on paksua sammalta, puolukkaa ja mustikkaa.
Etelästä nousevan rinteen päällä on noin 3,5 x 3,0 m kooltaan oleva ja noin 1,0 m syvä kuoppa. Kuopasta noin 10 m länteen on halkaisijaltaan noin 2,5 m oleva ja 0,4 m syvä, epämääräisempi kuoppa.

Hyölölampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Jumalissärkällä / Hoikansärkällä, Pienen Alanteenjärven ja Lapinlammen välisestä Vetosärkästä 1,8 kilometriä kaakkoon, Höylönlammen itäpään kohdalla on kahden harjanteen välinen notkelma. Paikka on melko harvaa mäntykangasta, jossa aluskasvillisuutena on jäkälää, kanervaa ja puolukkaa. Maaperä on hiekkaa.
Särkkiä pitkin kulkevan polun pohjoispuolella on 3,5 metrin läpimittainen ja 0,4 metrin syvyinen kuoppa. Turpeen alla kuopassa on normaali huuhtoutumiskerros.Sekä kuopan muoto että sijainti viittaavat siihen, että kyseessä on pyyntikuopan jäännös. Muita vastaavia kuoppia en lähiympäristössä havainnut.

Pienijärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Jumalissärkällä, Pienijärven ja Pienen Alanteenjärven välisen kannaksen länsiosassa, Pienijärven rannasta nousevan jyrkän rinteen päällä, loivasti kaakkoon, kohti järveä viettävässä rinteessä. Uusimmissa kartoissa on tällä kohdalla pyyntikuopan merkki. Puusto on mäntyä, aluskasvillisuus puolukkaa ja kanervaa, maaperä on hiekkaa.
Paikalla on 2,5 metrin läpimittainen ja 0,4 metrin syvyinen kuoppa. Ympäristössä on joku selvästi uusi kuoppa ja Pienijärvenvastaisesta jyrkästä rinteestä on otettu soraa. Kyseessä oleva kuoppa poikkeaa kuitenkin niistä selvästi. Vaikka sijainti tuntuukin hiukan oudolta, se näyttää pyyntikuopan jäännökseltä.
Kuopasta seitsemän metriä pohjoiseen on melko epämääräiseltä vaikuttava, noin 0,3 metrin syvyinen painanne.
Inventointi 2010 (Hanna Kelola-Mäkeläinen): Kohdetta tarkastettaessa huomattiin muinaisjäännösalueen sisällä olevan 4 kuoppaa, joista osa oli hyvin epämääräisiä. Paikalta löydetyt kuopat olivat muodoltaan joko pyöreitä tai soikeita ja niiden halkaisija vaihteli 1-2,5 m välillä. Kuopista muutama sijaitsi rinteen yläpäässä ja ne olivat epämääräisempiä. Lisäksi muinaisjäännösrajauksen sisäpuolelta löytyi resenttejäkin kuoppialkaivantoja sekä rimoista tehdyn laavunjäännös (gps-mittaukset raportissa).

Jorojärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jorojärven länsipään pohjoispuolella on 10 metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on kohti lounasta.

Hanhisaunankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hanhisaunalle johtavan polun pohjoispuolella, runsaan 0,7 kilometrin päässä kohteen itäpoulelle tulevan tien päässä olevasta kääntöpaikasta, on noin seitsemän metrin läpimittainen tervahaudanpohja.

Piikkulanaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Piikkulanahoa pohjoisesta reunustavan suon pohjoislaidassa. Tulikankaan ja Kivikankaan väliseltä Honkivaarantieltä, 3,8 kilometriä sen Hyrynsalmentien puoleisesta päästä, erkanee kohti etelää, Kellojärventielle johtava metsäautotie. Siltä haarautuu vajaan 0,1 kilometrin päässä ajoura lounaaseen. Lähellä ajouran päätä sijaitsee huonokuntoinen sauna. Saunan katto on osaksi romahtanut ja seinähirretkin alkavat olla melko lahoja. Kertoman mukaan kyseessä on tervanpolttajien sauna. Rakennus on merkitty peruskarttaan.
Saunasta 40 metriä länteen on kahdeksan metrin läpimittainen tervahaudan pohja. Saunasta vajaat 40 metriä kaakkoon on yhdeksän metrin läpimittaisen tervahaudan pohja. Lisäksi Piikkulanahon länsirinteessä, 0,2 kilometriä lounaaseen on kartan mukaan tervahauta, Piikkulanaho 2.

Pohatanaho 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pieni Heinävaara sijaitsee Kivijärven länsipuolella, sijaitsee Ristijärven kunnan kaakkoisosassa, lähellä Kuhmon kunnan rajaa. Järvi on neljä km pitkä ja aika kapea. Kohteilta on matkaa järvelle puolisen kilometriä. Tervasauna sijaitsee aivan polun vieressä.
Kivijärven länsipuolella, 0,4 kilometrin päässä järvestä on noin 3 x 3 metrin kokoisen hirvisalvosrakennuksen pohja. Seinät ovat pääilmansuuntien mukaan, kiukaan jäännökset ovat luoteisnurkassa. Pohjoisessa jäännökset ovat turpeen peitossa, sen sijaan etelässä näytti salvoksessa olevan viisi sahalla katkaistua, noin kahdenkymmenen sentin läpimittaista hirttä päällekkäin. Karttaan on merkitty runsaan sadan metrin päähän länsilounaaseen tervahaudan pohja, Pohatanaho 2 (1000017444). Kyseessä lienee tervanpolttajien asumuksen jäännös.

Särkkälampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee hiekkaharjun alarinteellä suon ja Särkkälammen reunalla. Paikalla kasvaa mäntyjä ja aluskasvillisuus koostuu sammaleesta ja varvuista. Metsän kehitysluokka on uudistuskypsämetsikkö.
Paikalla on kahdeksan pyyntikuopan ketju, joka kulkee hiekkaharjun eteläpuolella suon ja Särkkälammen reunalla sekä osin harjun alarinteessä. Kuoppien halkaisija vaihtelee 1-1,3 m ja syvyys 20-60 cm välillä. Osa kuopista on hieman epämääräisiä, mutta osa on hyvin selkeitä.

Särkkälampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Saarilammen ja Särkkälammen välisellä kankaalla hiekkaharjun alapuolella mäntymetsässä. Aluskasvillisuus koostuu varvuista ja sammaleesta. Metsän kehitysluokka on uudistuskypsämetsikkö.
Paikalla on 13 kuopan muodostama pyyntikuoppaketju, jonka pituus on 1,5 kilometriä. Kuoppien halkaisija vaihtelee metrin molemmin puolin ja ne ovat 20-30 cm syviä. Kuoppa 4 on osin tuhoutunut, sillä sen molemmin puolin kulkee polku.

Loukkojärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee hiekkaharjulla noin 35 metrin päässä Loukkojärven rannasta. Harjulla kasvaa harvassa mäntyjä. Aluskasvillisuus koostuu varvuista, sammaleesta ja jäkälästä. Metsän kehitysluokka on uudistuskypsämetsikkö.
Paikalla on neljä matalahkoa pyyntikuoppaa noin 50-80 metrin päässä toisistaan. Kuopat ovat muodoltaan pyöreitä. Kuopan 1 halkaisija on 2,2 m ja sen syvyys on 20 cm. Kairatessa huuhtoutumiskerros kuopan reunoilla ja keskellä paljastui ohuemmaksi kuin kuopan vieressä koskemattomalla maalla. Kuoppa 2 on halkaisijaltaan 1,3 m ja sen syvyys on 20 cm. Kuopan ympärillä on maavalli, jossa näkyi kaksoismaannos. Huuhtoutumiskerros kuopan reunassa ja ympärillä oli yhtä paksu. Kuopan 3 halkaisija on 2 m ja sen syvyys on 30 cm. Huuhtoutumiskerros kuopassa ja sen ympärillä oli yhtä paksu. Kuopan 4 halkaisija on 1,8 m ja sen syvyys on 20 cm. Huuhtoutumiskerros oli yhtä paksu kuopassa kuin sen vieressä.

Loukkojärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Loukkojärven länsipäässä hiekkaharjun ja järven välisellä kankaalla. Puusto koostuu männyistä ja aluskasvillisuus sammaleesta ja varvuista. Metsän kehitysluokka on uudistuskypsämetsikkö.
Paikalla on seitsemän pyyntikuoppa, joiden halkaisija vaihtelee 1,2-2,5 m ja syvyys 0,2-0,4 m välillä. Kuopista kuoppa 6 on epämääräisin ja matalin. Kaikissa kuopissa kuoppaa 6 lukuun ottamatta huuhtoutumiskerros on yhtä paksu kuopissa ja niiden ympärillä.

Pienenjärvenkangas N (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Pienen Alanteenjärven ja Loukkojärven välisellä kankaalla. Kohteen vieressä on järviä yhdistävä oja/joki.
Pienellä hiekkaharjulla on neljä isompaa ja kaksi pienempää ja hieman epämääräisempää kuoppaa. Suuremmat kuopat ovat halkaisijaltaan 2-3 m ja niiden syvyys vaihtelee 0,6-1,2 m välillä. Pienemmät kuopat ovat halkaisijaltaan 1 m ja niiden syvyys on 0,2 m. Näiden kuoppien lisäksi paikalta löytyi ainakin
yksi mahdollinen iso kuoppa, joka on jäänyt polun alle.

Ruunalammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Natura-alueen ja Hoikansärkän itäpäässä Ruunalampien välisellä hiekkakankaalla. Kangas päättyy ojaan/jokeen, joka erottaa Hoikan- ja Tökönsärkät toisistaan. Metsän kehitysluokka on varttunut kasvatusmetsikkö.
Paikalla on seitsemän kuoppaa, joista yksi on hieman epämääräisempi. Kuoppien halkaisija vaihtelee 1-2,5 m ja syvyys 0,2-0,7 m välillä. Kuopat ovat muodoltaan pyöreitä ja huuhtoutumiskerros kuopissa on yhtä paksu kuin niiden ympäristössäkin.

Ahvenlampi (1000017808) (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Ahvenlammen ja Särkilammen välisellä hiekkaharjulla. Puusto paikalla on mäntyä ja aluskasvillisuus koostuu varvuista ja sammaleesta.
Paikalla on kolme soikeanmuotoista 2 x 1,5 m kokoista kuoppaa. Kuoppien syvyys vaihtelee 0,3-0,5 m välillä. Huuhtoutumiskerros kuopissa on yhtä paksu kuin niiden ympäristössä.

Louhenautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lauvusjäven koillisrannan keskivaiheilla, lähellä rantaa, Mäen talosta 1,3 kilometriä lounaaseen ja kilometri Hiltulasta kaakkoon. Paikka tunnetaan myös Puukarinaution nimellä
Paikalla on näkyvissä seinävalleista muodostuva 4 x 4 metrin kokoinen rakennuksen pohja. Sen koillisnurkassa on kiukaan jäännökset. Muutaman metrin päässä lounaassa on toisen, ehkä aavistuksen pienemmän rakennuksen pohja. Siinä kiuas on lounaisnurkassa. Ympäristössä on useita viljelyraunioita.
Oppaan mukaan Louhenautio oli asuttu suunnilleen 1800–1860 välisen ajan. Aluetta kerrotaan niitetyn 1930-luvulle asti ja vielä seuraavalla vuosikymmenellä paikalla oli ladon jäännökset. Paikalla vierailtiin niin nopeasti, että viljelyranioiden määrää tai sijaintia ei ehditty selvittää.

Komulanautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Komulanautio sijaitsee kaksi kilometriä Lauvuksen entisestä koulusta länsiluoteeseen, Tervajärven pohjoispuolella, Mäen talosta 0,7 kilometriä etelään. Nuorehkossa sekametsässä on suuren parituvan jäännökset. Maassa erottuu selvästi 8 x 8 metrin kokoisen rakennuksen seinävallit ja vajaat neljä metriä sen koillispuolella samankokoisen tai seinäpituuksiltaan puolisen metriä pienemmän rakennuksen pohja. Koillisen pohjan lounaisnurkassa on suuren kiukaan jäännökset.
Noin 25 metriä rakennuksenpohjasta itään on 8,5 x 6,5 metrin kokoisen navetaksi arvellun tulisijattoman rakennuksen pohja. Samoin 25 metriä koilliseen talonpohjasta on suuren kiukaan jäännös. Sitä on arveltu saunan kiukaaksi. Viisikymmentä metriä talonpohjasta länteen on suuri kivikasa. Sitä on pidetty riihen kiukaana. Ympäristössä on lisäksi runsaasti viljelyraunioita. Niiden määrää ja yksittäisten röykkiöiden sijaintia ei ehditty selvittää.
Komulan kerrotaan olleen Lapinvaaran torppa (Komulasta 8,1 kilometriä koilliseen) ja sen sanotaan jääneen autioksi joskus 1840–1850 -luvuilla, kun asukkaat muuttivat Karjalanvaaraan (Komulasta kaksi kilometriä koilliseen).

Ketolanautio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lauvusjäven koillisrannan keskivaiheilla, Lauvusjärven ja Tervajärven luoteispään välisellä kannaksella satakunta metriä Tervajärvestä ja puolitoista sataa metriä Lauvusjärvestä, Mäen talosta 1,1 kilometriä lounaaseen ja 1,2 kilometriä Hiltulasta kaakkoon. Ketolanautio on paikan nimenä kartassa. Se tunnetaan myös Kärnänaution nimellä.
Paikalta on runsaasti suuria viljelyraunioita. Paikkakuntalaiset arvioivat niitä olevan ainakin kaksikymmentä oli 0,1 km läpimittaisella alalla, rakennuksenpohjaa siellä ei ole havaittu. Oppaan mukaan paikka on ollut asuttu 1700-luvun lopulta tai 1800-luvun alusta 1860-luvulle. Paikalla käytiin niin nopeasti, että röykkiöiden määrää ja tarkempaa sijaintia ei ehditty selvittää.
Kohteeseen on tehty suuntaa antava aluerajaus Lidar-kuvien ja Paikkatietoikkunan historiallisten ilmakuvien perusteella.

Jonkeri (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jonkerin kylä syntyi 1600-luvun puolivälissä. Se pysyi kooltaan varsin samankokoisena 1700-luvun lopulle saakka: kahden, kolmen tai neljän talon ryppäänä, joka keskittyi ns. Pyykönniemen kantaan. Se autioitui 1800-luvun alussa. Asutusrauniot ovat sangen hyvin säästyneet. Pirtin pohja on erikoisen selkeä ja tyypillisesti 1700-luvulle ja 1800-luvun alkuun ominainen, jossa on vahva multiainen, keskellä syvä kuoppa ja yhdessä reunassa uunin pohja raunioineen.
Kohdetta ei ole rajattu.
Autiosaaressa löytyy toisetkin asutuksen jätteet varsinaisen talon ja siihen kuuluvien peltojen pohjoispuolelta. Yhdestä löytyy uunin pohja. Rakennukset ovat olleet hyvin pieniä ja vieressä on mm. tervahauta. Kyseessä on hyvin myöhäinen asutus, mahdollisesti vasta 1900-luvun alusta. Jossain vaiheessa on saaren ja mantereen välillä ollut kävelysilta.

Halkola (Asuinpaikat)
Historiallinen; 1860-luvulla autioitunut mökin paikka. Paikalla on kiviraunioita.

Kaunisniemi (1000018334) (Asuinpaikat)
Historiallinen; 1860-luvulla autioitunut mökin paikka. Jäljellä on pienen tuvan raunio.

Hannonkangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Talon sanotaan autioituneen ennen isojakoa, jossain vaiheessa taloa on siirretty ylärinteen suuntaan. Paikalle on ensin havaittu kaksi uuninrauniota, joihin ei liity multiasia sekä kaivo.
Myöhemmin tehdyssä tarkastuksessa paikallistettiin seitsemän kiviröykkiötä sekä kaivo. Röykkiöistä kolme saattaa olla kiukaita, muuten ne ovat viljelyraunioita. Alueella on aivan ilmeisesti enemmänkin kiviröykkiöitä. Jäännökset sijaitsevat osaksi nuoressa taimikossa, osaksi hakkuualueella, jossa maanpintaa on käsitelty.

Kuivasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kuhmon Iivantiirajärven pohjoisosassa, Kaihlankylän edustalla. Kyseessä on noin 170 x 100 m kokoinen, osaksi kalliorantainen saari.
Saaren länsipäässä on tasanne, josta löytyi joitain kvartsi-iskoksia noin 10 x 10 metrin alalta.
Vuoden 2012 inventoinnissa vesi oli korkealla. Aikaisempi löytöalue jätettiin rauhaan, mutta saaren muita alueita kairattiin. Saaressa havaittiin kaksi kuoppaa ja yksi säännöllisen muotoinen kivikasa.
Kuoppa 1: Sijaitsee saaren länsipäädyssä, noin 16 metrin päässä pohjoisrannasta. Kuopan koko on 2 x 0,7 metriä ja syvyys 0,75 metriä. Se on muodoltaan soikea ja siinä on selkeät reunat. Maasto kuopan ympäristössä on kivistä.
Kuoppa 2: Kuoppa sijaitsee saaren itäosassa, noin 35 metrin päässä saaren etelärannasta. Se on kooltaan 2,1 x 0,75 metriä ja sen syvin kohta on 0,4 metriä. Muodoltaan se on soikea. Kuopassa ei ollut huuhtoutumiskerrosta, mutta sitä ei havaittu muualtakaan saaresta. Kallio tuli pian maanpinnan alla vastaan.
Kivikasa: Sijaitsee saaren eteläosassa, noin 10 metrin päässä rannasta. Kivet ovat 1,5 x 1 metriä kokoisella alalla sammalen alla. Kivikasa on joko männyn ympärillä tai mänty on kasvanut sen päälle.

Keräsensaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iivantiiran ja Juttuanjärven yhdistävän salmen Iivantiiranpuoleisessa länsisuussa, Saarensalmen eteläpuolella olevan Keräsensaaren itäpäässä.
80 metrin päähän saaren itäkärjestä, hieman muhkuraiseen maahan tehdystä koepistosta löytyi melko paljon kvartsi-iskoksia. Itäkärkeen tehdyt koepistot olivat löydöttömiä, sen sijaan itäkärjen rantavedestä löytyi suurehko kvartsi-iskos. Kymmenen metrin päässä kärjestä on 1,5 x 1,0 metrin kokoinen ja 0,3 metrin syvyinen länsi–itä -suuntainen kuoppa.
Vuoden 2012 inventoinnissa vesi oli korkealla, joten rantoja oli vaikea tutkia. Koepistoja saarelle ei tehty. Saaren kuopat dokumentoitiin: Saaren itäkärjessä on kaksi kuoppaa. Ensimmäisen kuopan mitat ovat 1,5 x 1,5 metriä ja syvyyttä 0,2 metriä. Se on neliömäinen. Toisen kuopan pituus on 1,5 metriä ja leveys noin 1,5 metriä. Syvyyttä sillä on 0,2 metriä. Noin 65 metrin päässä saaren itäkärjestä länteen, saaren eteläosassa on kuoppa, jonka koko on 1,5 x 1 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Kuoppa on hieman kolmiomainen. Noin 105 metriä saaren itäkärjestä länteen, saaren eteläosassa on neljäs kuoppa, jonka koko on 1,5 x 2 metriä ja syvyys 0,6 metriä. Rannanpuoleinen sivu on suora ja vallimainen. Kuopan muoto on pyöreähkö.

Valtosensaari (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Valtosensaari sijaitsee Iivantiiran eteläosassa, runsaat 0,3 kilometriä Saariperänsärkän itäpäästä pohjoiseen. Kyseessä on pieni, enimmillään noin 70 metrin pituinen ja 30 metrin levyinen saari. Saaren itäpäässä on 2,5–3,0 metrin korkuinen ja länsipäässä hieman matalampi, ehkä kahden metrin korkuinen kumpare.
Lähelle itäpäätä tehdystä koepistosta on löytynyt kvartsi-iskos. Itäpäässä on lisäksi kolme kuoppaa. Niistä kaksi on pitkulaista, suunnilleen itä–länsi -suuntaisia, 1,5 x 1,0 kokoisia. Toinen on 0,4, toinen 0,5 metrin syvyinen. Kolmas kuoppa on epämääräisen pyöreä. Kuopat saattavat olla tilapäisiä hautoja. Saaressa on myös muita kuopanteita, mutta ne voivat olla maan luontaista epätasaisuutta.
Vuoden 2012 inventoinnissa vesi oli paikkaa tutkittaessa korkealla ja kvartsi-iskoksia ei rannoilla havaittu. Aiemmin havaitut kuopat pyrittiin paikantamaan:
Kuoppa 1: Sijaitsee noin kymmenen metrin päässä saaren itärannasta. Se on kooltaan 1,2 x 0,5 metriä ja sen syvyys on noin 0,35 metriä.
Kuoppa 2: Sijaitsee noin kymmenen metriä edellisestä kuopasta länsiluoteeseen. Se on pitkulainen ja sen mitat ovat 1,9 x 0,5 x 0,35 metriä.
Kuoppa 3: Sijaitsee muutaman metrin päässä edellisestä kuopasta länsilounaaseen. Se on suorakaiteen muotoinen ja kooltaan 1 x 0,6 x 0,1 metriä.
Saaren luoteisosassa havaittiin puun juuressa sammalen alla noin nyrkinkokoisia kiviä. Kyseessä on mahdollisesti vanha tulisija. (Kohteen sijainti: 7138489/ 3623064 YKJ).

Saariperänsärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iivantiirajärven eteläosaan lännestä pistävän, noin 350 metrin pituisen kapealla särkällä. Niemi kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena on puolukkaa, variksenmarjaa ja paikoin suopursua. Niemen tyven eteläpuolella on tervahauta ja sen vieressä uudehko kesämökki. Siitä viitisenkymmentä metriä koilliseen, niemen tyvessä on toinen uudehko kesämökki. Runsaat 150 metriä niemen kärjestä on jalasmökki ja sen vieressä vessa.
Särkän tyvessä olevalle mökille lännestä johtavalta polulta on löytynyt suurehko, hieman epämääräinen kvartsinpala. Jalasmökin itäpuolelle tehdyistä koepistoista on löytynyt pari kvartsi-iskosta. Lähellä pohjoisrantaa, noin 80 metriä jalasmökistä itään on kahden metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen, epämääräisen tuntuinen kuoppa, joka ei vaikuta muinaisjäännökseltä.
Särkkä on kaunis ja sopisi hyvin esihistorialliseksi asuinpaikaksi, mutta runsaasta koepistojen kaivelusta huolimatta löydöt ovat kovin vähäiset. Menetelmän epäluotettavuuden huomioon ottaen jalasmökin itäpuolella voi kuitenkin olettaa sijaitsevan vähälöytöisen kivikautisen asuinpaikan.

Kumpusaari (1000018579) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Juttuanjärven pohjoisosassa olevan Kumpusaaren länsikärjessä. Saarella on pituutta runsaat puoli kilometriä ja leveyttä vajaat kaksisataa metri. Sen länsikärjessä on nelisen metriä kokea harjanne, joka kasvaa mäntyä ja aluskasvillisuutena varpuja, puolukkaa sekä sammalta. Maaperä on hiekkaa.
Harjanteen länsipään luoteisrinteeseen tehdystä koepistosta on löytynyt yksi kvartsi-iskos. Edullisen sijainnin ja maaston vuoksi iskoksen voi katsoa riittävän vahvasti viittaavan siihen, että paikalla sijaitsee kivikautinen asuinpaikka. Runsaslöytöinen se ei kuitenkaan näytä olevan.
Harjanteen päällä on sota-aikaiselta vaikuttavia kuoppia.

Tuomaanjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Isosta Tuomaanjärvestä lounaaseen laskevan Tuomaanjoen niskassa on kapea lahti jonka suuta kaventaa molemmin puolin niemi. Paikalla väitetään olevan lapinpato.
Kaakkoisrannalla olevan niemen kärjestä lähtee kapea kivikko länsiluoteeseen. Se ulottuu suunnilleen salmen puoliväliin. Tarkastushetkellä vesi oli niin korkealla, että kivikko oli kokonaan veden alla, eikä siitä voinut tehdä tarkempia havaintoja. Paikalle pitää tehdä uusi tarkastuskäynti.
2019: kohde tarkastettiin matalan veden aikaan. Etelärannalta lähtee noin 20 metriä pitkä kivipato. Pato kapenee vastarantaa kohden. Kivirakenteella on leveyttä enimmillään noin pari metriä. Rakennelmaan on käytetty paikoin suuriakin kiviä. Kivet ovat vaihtelevan kokoisia.

Lentua Jänissaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentuan länsirannan lähellä, Timoniemen Jysmänniemen kaakkoispuolella olevan Jänissaaren luoteiskärjessä. Kyseessä on runsaat 0,3 kilometriä pitkä, kapea saari. Luoteispää kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena on paksu sammal sekä suopursua, mustikkaa ja puolukkaa. Etelässä ranta on kivikkoa, pohjoisessa hiekkaa.
Noin 25 metrin päähän luoteiskärjestä ja seitsemän metriä etelärannasta kaivetussa koepistossa oli voimakkaasti värjäytynyttä hiekkaa, kvartsia ja palanutta luuta. Noin 50 metriä luoteiskärjestä, lähemmäksi pohjoisrantaa, suuren maakiven pohjoispuolelle kivikkoon on tehty 2 - 3 metrin läpimittainen 0,9 syvyinen kuoppa.

Multiniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Jonkerijärven länsiosassa, Pyykönniemen etelätyvessä, Matopuronsuun pohjoispuolella olevassa Multiniemessä, vastapäätä Pullusenniemeä. Niemen kärjessä on 4–5 metriä korkea kumpare, jota erottaa mantereesta niemen tyvessä oleva suo. Kumpare kasvaa harvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja variksenmarjaa. Rannat ovat hiekkaa tai pikkukiveä. Itäkärjessä on noin 25 metrin pituinen sortuva törmä.
Itäkärjen sortuvasta törmästä ja törmän juurelta löytyi kvartsi-iskoksia. Pohjoisrinteessä, noin 25 metrin päässä kärjestä on laakea, kahden metrin läpimittainen ja parinkymmenen sentin syvyinen painanne. Samassa rinteessä viiden metrin päästä törmästä on vielä laakeampi ja epämääräisempi painanne.

Putkonsalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Putkonsalmen länsirannan keskivaiheilla, tilan 697-401-0027-0057 pohjoispuolella on rantatörmällä kolme tervahaudan pohjaa. Niiden lähiympäristö kasvaa koivua ja heinää. kauempana on havumetsää. Pohjoisimman (numero 1) läpimitta on noin yhdeksän metriä, ja syvyys metrin luokkaa. Tervahaudan etelä- / kaakkoisreuna on oudon rikkonainen, sitä on ehkä kaiveltu. Siitä parikymmentä metriä eteläkaakkoon on kaunis tervahaudanpohja (numero 2). Sen läpimitta on noin kymmenen metriä ja syvyys vajaat kaksi metriä. Heti tämän vieressä etelässä on matala, puolen metrin syvyinen ja kahdeksan metrin läpimittainen tervahaudanpohja (numero 3).

Lapinniemi (1000018635) (Hautapaikat)
Tuntematon ajoitus; Lapinniemi on pyöreähkö, noin 60 metrin läpimittainen, kapean ja vetisen kannaksen mantereeseen yhdistämä niemi Ison Tuomaanjärven länsirannalla. Siellä kasvaa mäntyä, maaperä on soraa.
Maassa on useita matalia ja melko epämääräisiä painanteita. Lähellä niemen korkeinta kohtaa on lisäksi suurehko, selvästi nykyaikainen kuoppa. Perimätiedon mukaan kyse on lapinhaudoista.
Inventointi 2020: Kohde oli ennallaan. Paikalla havaittiin kaksi selvempää kuoppaa eli mahdollista hautausta, eteläisempi on n. 1,5 x 1 m ja n. 50 cm syvä, pohjoisempi on epämääräisempi ja noin 1,5 m halkaisijaltaan ja myös n. 50 cm syvä, molempien pinnalla kasvaa puolukanvarpua ja sammalta. Kuoppien sijainti mitattiin gps-laitteella, epämääräisemmät kuopanteet ovat aluerajauksen sisällä. Lähellä kuoppia maassa nojaa
mäntyä vasten pieni puinen laatta, johon on kaiverrettu risti.
Paikkatiedot. ks. alakohteet

Pikku-Puutio 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vajaat 0,1 kilometriä järvelle tulevasta ajourasta länteen, 150 metrin päässä rannasta on noin 12 metrin läpimittainen ja 0,6 metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on luonnollisesti alarinteen suuntaan, etelään. Hauta on merkitty peruskarttaan, mutta jostain syystä paikalla mitatut koordinaatit sijoittavat haudan kaksikymmentä metriä pohjoiseen kartan merkinnästä.

Pikku-Puutio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hieman vajaat 0,2 kilometriä Pikku-Puution Pahalahden pohjukasta luoteeseen, mantytaimikossa on noin 12 metrin läpimittaisen ja 0,8 metrin syvyisen tervahaudan pohja. Halssi on kaakossa, lahtea kohti laskevan alarinteen puolella. Haudan yli on ajettu äestyskoneella, lisäksi halssin kohdalla paltteessa on ketupesä siihen kuuluvinen käytävineen. Hauta on merkitty peruskarttaan. Jostain syystä karttamerintä on runsaat 10 metriä länteen paikalla gps-laitteella mitatusta sijainnista.

Jakin torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jonkerin kylään 1760-luvulla saapuneen vanhauskovaisen Naukkarisen perheen asuinpaikka. Paikka autioitui 1700-luvun lopulla. Asuinpaikan rakennusten pohjat ovat säilyneet hyvin, ja peltoa kiertää hyvin heikosti erottuva oja.
Kohde sijaitsee mäntykankaalla Pyykönniemen koillisrannalla. Siellä on näkyvissä noin 4,5 x 4,5 metrin kokoisen talon pohja, sekä joitain muita rakennusten pohjia. Ympäristössä on yli 20 viljelyröykkiöitä joidenkin satojen metrien alalla.

Kenoislahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kenoislahden suun länsirantaan laskevan rinteen päällä on yhdeksän metrin läpimittainen tervahaudan pohja. Syvyyttä sillä on puolisen metriä. Halssi on eteläluonaaseen, kohti rantaa.

Virsula (Kivirakenteet)
Ei määritelty; Piispajärven itäosan pohjoisrannalla, Virsuniemessä on tarkoitukseltaan epävarma, suurista kivistä tehty 2,5 metrin läpimittainen ja 0,6 metrin korkuinen, osaksi sammalen peiitämä vanhan näköinen kiviröykkiö.

Ellinniemi (1000018891) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervajärven Keskusjärven etelärannalla, Ellinniemessä, noin 250 metriä niemen itäkärjestä länsiluoteeseen, vajaat 40 metriä rannasta sijaitsee tervahaudanpohja. Sen läpimitta on noin kahdeksan metriä ja syvyys 0,4 metriä. Halssi osoittaa pohjoiseen, kohti rantaa.

Kierteelänautio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jonkerijärven koillisrannan keskivaiheilla, Kontusaaren kohdalla on Kierteelänautio-niminen paikka. Järven ranta kasvaa kuusimetsää, kauempana on hakkuuaukea. Kuusimetsässä on runsaasti viljelyraunioita, niitä on laskettu olevan 19 . Talon paikkaa siellä ei ole havaittu. 1800-luvun puolivälissä laaditussa pitäjänkartassa ei tällä kohdalla näytä olevan mitään merkintää.

Hallanautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jonkerijärven koillispuolella, Rasinaution talosta 0,3 kilometriä luoteeseen sijaitsee Hallanautio. Paikka on mäntykangasta, jossa kasvaa jonkin verran myös kuusta ja koivua. Siellä on ilmeinen talonpohja. Siinä on nelisivuiset 4,5 x 4,5 metrin kokoiset seinävallit, joiden sisältä maa on kuopalla. Selvät kiukaan jäännökset kuitenkin puuttuvat. Ympäristössä on joitain viljelyröykkiöitä. Paikka on merkitty 1800-luvun puolivälissä laadittuun pitäjänkarttaan.

Jonkerin Pyykönniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jonkerin Pyykönniemen koillisosan hiekkamoreeniharjanteella on noin 100 m rannasta kaakkoon avautuvan notkon yläpäässä hyvin säilynyt tervahauta, joka on myöe merkitty peruskartalle. Tervahaudan ympäristö on noin 50-vuotiasta
voimakkaasti mäntyvaltaista sekametsää.
Pyöreä ja pienehkö tervahauta on läpimitaltaan noin 6 m. Vallin korkeus on noin 0,4 metriä, leveys noin 2 ½ m ja syvyys vallin päältä mitattuna noin 0,7 metriä. Haudan pohja on melko tasainen. Pohjalle tehdystä lapionpistosta todettiin viiden senttimetrin paksuisen pintaturpeen alla hiiltä sekä ohut huuhtoutumiskerros.
Tervanlaskuputken kohdalla on nykyisin ketunkolo, ja laskuoja suuntautuu
kaakkoon, haudan viereltä alkavan notkon suuntaan. Ojan pohja on noin 0,7 m
tervahaudan pohjaa alempana ja ojan leveys on noin 1,5 metriä. Oja on tasapohjainen, luiskamaisesti madaltuva ja sen pohja saavuttaa ympäröivän maanpinnan tason noin 9 m päässä tervahaudan reunalta. Ojan molemmilla puolilla ovat loivat vallit.
Puolisen metriä haudan pohjoispuolella on itäkoillis-länsilounassuuntainen, noin 2 x 1 m laajuinen ja ½ m syvä kulmistaan pyöristetyn suorakaiteen muotoinen kaivanto, joka lienee samanaikainen tervahaudan kanssa. Muita jäännöksiä kohteen lähiympäristössä ei havaittu, joten kohde rajautuu tervahaudan maanpinnalle näkyviin rakenteisiin, noin 10 m x 20 m kokoiselle alueelle.

Jonkerin Pyykönniemi 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Jonkerin Pyykönniemen koillisosassa, järverannasta noin 50 m, moreenipohjaisen mäntykankaan laidalla on kaksi maansekaista kiviröykkiötä sekä pieni tervahauta.
Röykkiöt muistuttavat läheisesti noin puolentoista kilometrin päässä Jonkerin Kirkkoniemessä sijaitsevan röykkiöalueen kookkaampia röykkiöitä, jotka on kaivauksilla todettu uunien jäännöksiksi. Mahdollisesti tässäkin tapauksessa kyseessä ovat varhaisen historialliseen aikaan ajoittuvan asuinpaikan jäännökset. Täysin selvänä ei kuitenkaan voida pitää, että havaitut röykkiöt ja tervahaudan jäännös liittyisivät keskenään samanaikaiseen toimintaan. Alueella kasvava männikkö on iältään noin 50-vuotiasta, minkä lisäksi puustossa on katajaa, erityisesti röykkiön 1 läheisyydessä.
Kohde rajautuu todettujen kolmen maanpinnalle näkyvän rakenteen välittömään lähiympäristöön.
Ks. alakohteet röykkiöt 1-2 ja tervahauta.

Kurja-aho (Kulkuväylät)
Historiallinen; Paljakan ympäristönäytepankista 1,5 kilometriä etelään - etelälounaaseen, Mustakummun länteen - luoteeseen viettävässä rinteessä, vanhassa kuusimetsässä on suuri kuusi, jonka kyljessä olevassa pilkassa on halmemerkki vuodelta 1866. Vieressä kerrotaan olleen noin 8 ha suuruinen kaski.

Vuosilukulampi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Vuosilukulammesta 0,1 kilometriä kaakkoon, pienen kumpareen eteläreunassa on aika pahoin lahonnut kelo. Siinä on puolentoista metrin korkeudella noin 0,7 metrin korkuinen pilkka johon on veistetty vuosiluku 1728 ja sen molemmin puoli risti. Siinä on myös vuosiluvut 1958 ja 1947 sekä joitain kirjaimia. Puun vastakkaisella puolella on vuosiluku 1999.
Tarinan mukaan joku on kuollut paikalla jäätyään jauhosäkin alle. Lammen toisella puolella on ilmeisesti aikoinaan ollut toinenkin vuosilukupuu.

Polvijärvi Kalmasaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Polvijärven eteläosassa, Kuoharilahdessa, runsaan 0,1 kilometrin päässä etelässä olevan Housuniemen rannasta. Kyseessä on pyöreähkö, kartasta mitaten noin neljänkymmenen metrin läpimittainen saari. Sen koillisosassa on 3 - 4 metrin korkuinen kumpare, jonka päällä on viisi melko selvää hautakuoppaa sekä joitain epämääräisiä painanteita.

Antinjärvensalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ison ja Pienien Antinjärven välisen Antinjärvensalmen itäpäässä. Kohdassa, jossa salmen eteläranta kääntyy jyrkästi etelään ja salmi levenee lahdeksi, on suon ja veden rajalla pystyssä huonokuntoisia, lahonneita puita noin kolmen metrin matkalla. Puista pari on maanpinnasta noin 0,7 metrin korkuisia, pääosa niistä on selvästi matalampia. Puut muodostavat suoran, kohti salmen vastarantaa menevän seinämän, joka päättyy suon reunaan. Sen jatkona salmen pohjassa on salmeen nähden poikittain olevia ohuehkoja puita. Pohjoispuolen rantavedessä näytti, että pohjassa on pystyssä puita padon jatkeena, salmen keskellä pohjasta ei pystynyt tekemään havaintoja.

Hamppulampi (Hautapaikat)
Historiallinen; Hamppulammen lounaispuolella, noin 20 metrin päässä suon reunassa, Kiiskisvaaran itärinteen alaosan kuivassa hiekkamaassa on kaksi vierekkäistä, itä – länsi -suuntaista kuoppaa. Niiden sanotaan olevan valehautoja.
Kuoppa 1 on 3 x 2 metrin kokoinen ja 0,5 metrin syvyinen. Pohjalla on pituutta noin metrin verran. Kuoppa 2 sijaitsee siitä nelisen metriä etelään. Sen koko on noin 2,5 x 2,0 metriä, syvyyttä sillä on 0,4 metriä. Pohja on samoin metrin mittainen.

Lohioja (Kulkuväylät)
Historiallinen; Oulujokeen etelästä laskevan Lohiojan yli menee vanha, luonnonkivistä holvattu silta. Se on jäänyt käytöstä, kun tiessä Lohiojan itäpuolella ollut 90 asteen mutka on oikaistu. Silta sijaitsee nykyisestä maantiesillasta parikymmentä metriä luoteeseen. Holvatun aukon korkeus on arviolta hieman toista metriä ja leveys 2,5 metriä. Holvauksesta on jonkin verran kiviä pudonnut veteen. Sillan yli johtava pengerretty tie on noin kolmen metrin levyinen. Ilmeisesti jalankulkijat käyttävät sitä edelleen jonkin verran.

Autio (1000019086) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin vuonna 1988 ja muinaisjäännösrekisteriin viemistä varten uudelleen 2011. Kohde sijaitsee Kiiskisjärven eteläpään ja Hamppulamminsuon välisellä melko tasaisella mäntykankaalla 0,8 kilometriä Kiiskilän talosta etelälounaaseen. Vuonna 1988 paikalla havaittiin viisi kiukaan jäännöstä. Neljä niistä erottui selvästi, yksi oli pahoin rikottu ja vaikeampi havaita. Sitä oli kuulemma kaiveltu useita kymmeniä vuosia aiemmin ja siitä oli löytynyt joitain esineitä.
Perimätiedon mukaan alueen asukkaat on tapettu isonvihan aikana ja paikka oli sen jälkeen jäänyt autioksi. 1800-luvun tehdyssä kartassa paikalla ei ole asutusta. Samassa kartassa Kiiskisjärven eteläpää on nimeltään Autionlahti ja kohdetta lähinnä oleva ranta Autionranta.
Paikalla on tehty avohakkuu 2000-luvulla ja sen yhteydessä suoritetut metsänhoidolliset toimenpiteet ovat tuhonneet kohdetta pahasti. Hakkuualueelta löytyi pitkän hakemisen tuloksena kahden kiukaan rikotut jäännökset, kolmas löytyi hakkuualueen ja rannan välistä, äskettäin rakennetun kesämökin vierestä.

Sylväjänniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Sylväjänniemen asuinpaikka Lammasjärveen työntyvän noin 3 km pitkän ja 0,5 km leveän niemen etelärannalla. Asuinpaikalta on mahdollisesti vuonna 1935 löytynyt ristiretkiaikainen, pronssinen ketjunjakaja (KM 12755), jonka tarkkaa löytöpaikkaa ei ole ollut mahdollista saada enää selville.
Vuonna 1980 suoritetuissa arkeologisissa kaivauksissa tuli esille eriaikaista kivi- ja varhaismetallikautista keramiikkaa ja erilaisia kiviesineitä tai niiden katkelmia. Löytömateriaaliin kuuluu myös raudanvalmistuksesta kertovaa aineistoa kuten esim. sulatusupokkaan katkelma (KM 20903:102) ja rautakuonaa (KM 20903:245-246). Kaivauksissa on tullut esille myös metalliesineiden katkelmia (pronssipaloja ja rautaisen nuolenkärjen katkelma) sekä piitä ja kvartsia (KM 21748:1-5).

Pitkäsaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven Akonlahden suulla, kapean harjusaaren luoteisosassa. Asuinpaikka ulottuu saaren luoteiskärjestä noin 300 m päähän. Alueella on epämääräisiä kuopanteita, joista ainakin kahta voidaan pitää pyyntikuoppina.
Saaren kapeimmalla kohdalla on mahdollinen kiviröykkiöhauta, josta ei ole ajoitettavia löytöjä. Asuinpaikalta on löytynyt mm. kvartsi-, kvartsiitti- ja pii-iskoksia, kvartsiesineitä ja palanutta luuta (KM 21586, KM 23044:1-101, KM 23538:1-4).

Koposensaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Koposensaari sijaitsee Lammasjärvessä, kirkonkylän edustalla. Saari on kooltaan noin 150 x 75 m. Saaren molemmissa päissä on 3-4 m korkea harjanne, keskiosa on matala, alle metrin veden pintaa korkeamalla. Maaperä on hienoa hiekkaa, vain siellä täällä rantatörmässä, varsinkin saaren länsipuolella on kiviä. Esihistoriallinen asuinpaikka on suureksi osaksi tuhoutunut, koska saarta on ilmeisesti 1700-luvulla käytetty historiallisen ajan hautausmaana. Koposensaari on aiemmin ollut kaakko-luode -suuntaisena niemenä yhteydessä mantereeseen Kuhmon vanhan hautausmaan rantaan, mutta vesien säännöstelyn aiheuttama veden kulutus on katkaissut hienosta hiekasta muodostuneen kapean niemen. Paikalta on löytynyt mm. keramiikkaa, kvartsia ja palanutta luuta (KM 20827:1-3, KM 21584). Kyseessä on kivi- ja metallikautinen asuinpaikka.

Aho (290010062) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven etelärannalla, Tönölänsalmen sillasta 0,5 km lounaaseen, luoteeseen viettävällä hiekkarinteellä, Tönölänsalmen etelärannalla. Ympäristö on mäntymetsää, aluskasvillisuutena varpuja. Paikalta on löytynyt muutama pieni kvartsi-iskos, joita ei ole otettu talteen.
Vuoden 2011 inventoinnissa rantahiekalla tai järven pohjassa ei havaittu iskoksia.

Ala-Honkinen SE (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosan keskivaiheilla olevassa Ala-Honkisen saaressa, Katerman voimalaitoksesta 11,5 km itäkoilliseen, saaren itäpäässä ja etelärannan itäosassa. Ala-Honkinen on 1,6 x 0,6 km kokoinen saari, jonka itäkärki on melko laajalta alueelta veden syömä. Saarella kasvaa pääasiassa vain heinää, eteläosassa kapella hiekkasärkällä myös pientä mäntyä. Etelärannalla on alkuperäistä rantaviivaa osoittava kivikko, muuten ranta on hiekkaa. Löytöinä paikalta on reikäkirves (KM 22487), asbestikeramiikkaa, kvartsia ja kuonaa ym. (KM 23207, KM 23996:1-2). Saarella on kaksi muutakin asuinpaikkaa [104] Ala-Honkinen W ja [105] Ala-Honkinen N.

Anttila (290010001) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta noin 2,6 km koilliseen, Ontojärven länsipäässä olevan Anttilanniemen itäpään etelärannalla. Asuinpaikkalöytöjä (KM 11068:1-2, KM 23558:2-3, KM 23954:1-4) on tullut esille Anttilan talon ja rannan väliseltä, loivasti rantaan laskevalta pellolta sekä rannasta noin 700 m:n pituiselta matkalta.

Harakkasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärvessä sijaitsevassa Harakkasaaressa, vastapäätä leirintäaluetta ja Koposenniemeä, saaren etelärannan rantahietikolla. Löytöinä paikalta on tasataltta (KM 10533) ja kvartsia (KM 21588). Kohteesta noin 800 m luoteeseen on asuinpaikka [37] Leirintä.
Saarella käytiin vuoden 2011 inventoinnissa kesäkuun alussa, jolloin vesi oli jo noussut ja se oli täynnä siitepölyä. Havaintomahdollisuudet olivat siis huonot. Rantahietikolla havaittiin muutama kvartsi-iskos.

Kapustaniemi (290010055) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosan etelärannalla, Kapustaniemen alueella, rantavedessä, Katerman voimalaitoksesta noin 5,5 km itään. Kapustaniemi on pieni, tylppä niemi Vihtaniemen ja sen luoteispuolella 1,1 km päässä olevan Tuhkaniemen välissä. Kohde rajoittuu luoteessa Tuhkaniemen asuinpaikkaan, mutta selvää rajaa näillä asuinpaikoilla ei ole; ne muodostavat yhtenäiseltä vaikuttavan, rantaa pitkin mitaten lähes 3 km pituisen asuinpaikka-alueen. Kaakossa kohde ulottuu 350 m päähän Kapustaniemestä, jossa ranta kääntyy hieman jyrkemmin kohti itää ja Vihtaniemeä. Miltei koko matkalla on matalahko kivikkoranta - joissain kohdin on myös hiekkarantaa. Rannan takana kasvaa mäntymetsä. Rantakivikon joukossa on havaittu pesäkkeittäin kvartseja (KM 23337). Kapustaniemen kärjessä oli rautamalmikasa.

Karanka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Karankalahden itäpuolella, Karankaniemen pohjoiskärjessä ja länsirannalla. Ranta on hiekkapohjainen, mutta melko kivikkoinen. Peltoja ja muita raivattuja alueita lukuunottamatta Karankaniemessä on mäntymetsää. Asuinpaikkalöydöt (KM 18658:1-2) ovat tulleet esille Karangan tilan asuinrakennusten itä- ja kaakkoispuolella olevien viljelyspeltojen kohdalta sekä talon etelä- ja länsipuolella olevilta pelloilta (KM 26150:1-8). Korvakenuija (KM 23158) on tullut esille noin 50 m asuinrakennuksesta pohjoiseen maata kaivettaessa. Karankaniemessä on toinenkin kohde [214] Karankaniemi NE.

Koirisärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven etelärannalla, 1,5 km Tönölänsalmesta länsiluoteeseen olevalla tylpällä niemellä, Koirisärkän pohjoispäässä. Kvartsit (KM 20828:1-2) ovat löytyneet rantahietikosta. Ranta on kivetöntä, hienoa hiekkaa. Lähellä niemen kärkeä on painanne, joka v. 1987 inventointihetkellä oli lammikkona. Lammikko on yhteydessä kaakossa olevaan Koirilampeen. Lännessä maasto nousee tasaisesti kohti etelää, rinteeseen on rakennettu rivitalo. Rivitalolle johtavalla polulla, noin 100 m rannasta, on havaittu muutamia palaneilta vaikuttavia kiviä. Rannalla, hieman niemen kärjestä länteen, on kesämökki. Kasvillisuus on mäntymetsää. Särkän kaakkoispäässä on tervahauta.

Kälkänen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kälkäsen länsirannalla olevan Renkanlahden pohjukassa, rantahietikolla. Löytöinä asuinpaikalta on kvartsia (KM 21589).
Vuoden 2011 inventoinnissa paikalla havaittiin muutama yksittäinen kvartsi-iskos.

Lapinniemi (290010006) (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Lapinniemi on Kalliolammen länsirannalla oleva niemi. Paikalla on haudan tapaisia painanteita, joita on kutsuttu lapinhaudoiksi.

Leirintä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven luoteisrannalla, Tönölänsalmen sillalta noin 1 km kaakkoon, Harakkasaarta vastapäätä olevalla matalalla niemellä, joka lännessä rajoittuu tyvestään korkeaan ja jyrkkään rinteeseen. Maaperä on kivetöntä hiekkaa, ja paikalla kasvaa mäntyjä. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 21587:1-2). Paikka toimii leirintäalueena ja uimarantana, joten se on hyvin kulunut. Kohteesta noin 800 m kaakkoon on asuinpaikka [38] Harakkasaari.
Vuoden 2011 inventoinnissa hiekassa ei havaittu kvartseja.

Leväniemi (290010058) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven etelärannalla, Leväniemen luoteispäässä, Katerman voimalaitoksesta 11,5 km itään. Kohteen eteläpää on Leväniemen tyvessä, noin 0,3 km Tyynelän talosta etelään, kohdassa, jossa Korkeaniemen Leväniemestä erottava kapea suo muuttuu kivikkoiseksi hiekkarannaksi. Siitä länteen matala ranta on kivetöntä hienoa hiekkaa. Rantatörmän takana idässä on pelto, luoteeseen mennessä maasto on Tyynelän taloon asti mäntykangasta. Löytöina paikalta on kvartsia ja hioin (KM 23206:1-9), jotka ovat Tyynelän talon venerannasta, rantavedestä. Rantatörmän juurella, pellon luoteisosan kohdalla, on havaittu kivetyn nuotionpohjan jäännökset. Tyynelän talon lähettyvillä on rantatörmän suojaksi työnnetty puskutraktorilla suuria kiviä, ja varsinkin talon edustalla hiekkapohjaista rantaa on myllätty melkoisesti.
Vuonna 2022 suopritettiin rakennushankkeen vuoksi alueella arkeologiset koetutkimukset asuinpaikan levinneisyyden tarkentamiseksi Leväniemen lounaiskulmassa. Tutkimusten perusteella Ontojärven veden säännöstely ja alueen viljelykäyttö ovat yhdessä todennäköisesti tuhonneet asuinpaikan ko. kiinteistön alueelta.

Mustola (290010051) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsipäässä, Katerman voimalaitoksesta 1,3 km pohjoiskoilliseen, Nurminiemellä. Niemi on miltei kokonaan raivattu pelloksi. Niemen etelä- ja kaakkoisosassa sijaitsee Mustolan talo. Lähellä niemen koillisnurkkaa on vanha sorakuoppa. Ranta on muualla kivikkoinen paitsi talon eteläpuolella, jossa on hiekkaranta ja venelaituri (mahdollisesti kivet on raivattu tästä kohdasta pois). Löydöt, jotka koostuvat kiviesineistä ja kvartsista (KM 23203, KM 23259, KM 23563, KM 23955) ovat pääsasiassa Mustolan talon länsi- ja lounaispuolella olevalta peltoalueelta sekä rannasta talon eteläpuolella. Löytöjä on myös talosta koilliseen ja itään.

Naukkari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka ja historiallisen ajan kalmistopaikka sijaitsevat Katerman voimalaitoksesta noin 4,5 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa olevassa pienessä, noin 20 m halkaisijaltaan olevassa Naukkari-nimisessä saaressa. Saaren rannat ovat kivikkoiset, mutta hiekkapohjaiset. Rantatörmä on jyrkkä ja säännöstelyn syömä. Vesiensäännöstely tulee ilmeisesti tuhoamaan vähitellen koko saaren. Asuinpaikkalöydöt (KM 23968:1-5) ovat tulleet esille saaren etelärannalta. Saaren käytöstä historiallisen ajan hautuumaasaarena on merkkeinä runsas määrä soikeahkoina paunaumina näkyviä kuoppia. Lisäksi saaresta kerrotaan rantojen syöpymisen johdosta tulleen esille pääkalloja ja luita.

Niskala (290010064) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 1,1 km pohjoiskoilliseen, Ontojärven länsipäässä olevan Piiraalanlahden länsirannalla, Heinälahdentien itäpuolella. Ranta kasvaa heinää, pensaikkoa ja koivua. Maaperä on suurimmaksi osaksi hienoa hiekkaa, pohjoisosassa paikoin savea. Muutamassa kohdassa rantaa on myös kivikkoa. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 23956), jota on noin 200 m matkalla vesijättömaalla. Lahdenpohjukan eteläosassa kohdassa, jossa rantaan tulee tie, on rantahiekassa havaittu kahden tulisijan jäännökset.

Näsälänsalmi (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven itäpäässä olevan Näsälänsalmen pohjoisrannalla, Hiekkaniemen eteläisimmässä niemekkeessä, 350 m Lahtelan talosta lounaaseen, Katerman voimalaitoksesta 17 km itäkoilliseen. Niemi on tasaista mäntykangasta, jolla on useita tervahautoja. Asuinpaikkalöydöt (KM 25126) ovat tulleet esille rantahietikolta ja kuluneesta rantatörmästä. Lisäksi paikalta on löytynyt rautaesineitä (KM 23257:1, kirves tai keihäänkärki; veitsi).

Oraviniemi (290010002) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta noin 3,6 km itäkoilliseen, Ontojärven länsipään etelärannalla. Asuinpaikkalöytöjä (KM 13274, KM 18566, KM 18659:1-5, KM 23965:1-7, KM 32543) on tullut esille Oraviniemen talon pellosta ja niemen rannoilta. Koillisranta on nykyään korkean veden aikana saarena.

Pöytäsaari (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Kellojärven alapuolella olevassa Murtojärvessä, Pöytäsaaressa (koko noin 250 x 80 m), jossa kasvaa havumetsää. Saaren luoteispää on korkea ja jyrkkärinteinen, kaakkoispää on matala ja suoperäinen. Rannat ovat kivikkoiset. Pöytäsaaressa on havaittu epämääräisiä painanteita koko saaren pituudelta. Useimmat kuopista vaikuttavat vanhoilta, mutta jotkut jyrkkäreunaiset kuopat vaikuttavat taas nuorilta. Kuopanteita on nimitetty lapinhaudoiksi. Saaren luoteispään rantakivikosta on löytynyt muutama kvartsi-iskos, joita on löytynyt myös tasanteelle tehdystä kokeuopasta.

Taimisto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven Rauhiolahden länsipäässä, pohjoisrannalla, Taimiston tilan pelloilla. Kaivauslöytöinä paikalta on mm. talttoja ja kvartsia (KM 21212:1-60).

Tarha (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiossa, Anttilansalmen etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 2,6 km itäkoilliseen, Tarhan talon länsipuolella, Tarhapuron suussa ja siitä länteen. Koko alue on matalaa, miltei kivetöntä, säännöstelyn syömää hiekkarantaa, jonka takana on paikoin hieman soistunutta mäntymetsää. Kvartsilöytöjä (KM 23962:1-10) on poimittu rantahiekalta noin 300 m matkalta. Rantahiekassa on havaittu lisäksi ainakin kaksi nuotionpohjaa. Asuinpaikka lienee suureksi osaksi tuhoutunut. Koekaivausten perusteella asuinpaikalla on muutamia niukkalöytöisiä asuinpaikka-kohtia.

Tursaanpuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka (tunnetaan myös nimellä Tarhalammenoja) sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Anttilansalmen etelärannalla, Katerman voimalaitoksesta 3 km itäkoilliseen, tarhalammesta tulevan Tursaanpuronsuun molemmin puolin ja rannalla siitä länteen, noin 100 m päässä olevan vanhan sorakuopan edustalle saakka. Ranta on koko matkalla kivikkoinen, mutta hiekkapohjainen ja matalahko. Rannan takana kasvaa havumetsää. Löytöinä paikalta on kvartsia (KM 23963:1-4). Puron itäpuolella, rantatörmän päällä on kaksi tarkoitukseltaan epävarmaa kuoppaa, halkaisijaltaan 2-3 m.

Varajoen Autioniemi (Maarakenteet)
Historiallinen; "Lapinhaudoiksi" nimitetyt kuopat sijaitsevat Pienijoen ja Varajärven välisen Autioniemen eteläreunassa, hiekkakuopalle vievän tien pohjoispuolella. Noin 200 m matkalla on neljä kuoppaa. 180 metriä muinaisjäännösalueen itäpäästä, hiekkakuopasta pohjoisluoteeseen on lisäksi kaksi kuoppaa, joista toinen on rakenteeltaan samanlainen kuin neljä muuta ja toinen matalampi ja loivempipiirteisempi.

Vasikkaniemi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 2 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa olevan Anttilansalmen etelärannalla, Vasikkaniemen talosta pohjoiskoilliseen. Länsiosassa on matalaa rantaheinikkoa kasvavaa vesijättömaata, josta kvartsilöydöt (KM 23961) ovat peräisin; paikalta on löytynyt myös palaneita kiviä. Idässä on noin 30 x 100 m suuruinen, nykyisestä mantereesta noin 100 m levyisen vesijätön erottama, pientä koivua ja mantyä kasvava saari, joka on säännöstelyn tuhoamaa alkuperäistä rantaa; täälläkin on havaittu palaneita kiviä.

Vasikkaniemi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 2 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa, Ontojoen niskalla olevan Karjalanlahden koillisrannalla. Löytöinä paikalta on mm. asbestikeramiikkaa, kiviesineitä, piitä, kvartsia ja kuonaa. Löydöt ovat rantatörmän päältä, Vasikkaniemen talon pellosta sekä rantahiekalta ja vesijättömaalta noin 0,7 km matkalla. Kaivausten perusteella paikalla on erotettavissa useita eri asuinpaikkakohtia.

Vasikkaniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 1,7 km koilliseen, Ontojärven länsiosassa, Karjalanlahden suulla olevassa pienessä saaressa (noin 20 x 90 m), joka aiemmin on ollut Vasikkaniemen länsikärkeä. Säännöstely tuhoaa vähitellen saaren. Maaperä on hienoa hiekkaa, kasvillisuus pientä mäntyä. Löytöinä paikalta on hioin (KM 23914) ja kvartsia (KM 23960:1-2).

Lappalaislaksi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuopat ovat Pienen Kuivajärven länsirannalla olevan niemen kärjessä, tsasounasta 400 m kaakkoon.Niemen pää on korkeahkoa, havumetsää kasvavaa maastoa.
Toisen kuopan halkaisija on 3-3,5 m ja syvyys noin 0,5 m. Heti tämän kaakkoispuolella on pienempi kuoppa, jonka halkaisija on 2,5 m ja syvyys parikymmentä senttiä.
Suuremman kuopan pohjalle kaivetussa koekuopassa oli hyvin ohut huuhtoutumiskerros. Sen alla 10 cm keltaista hiekkaa, jonka alla noelta vaikuttava 1-2 cm:n paksuinen tummakerros. Sitten ohut kerros harmaata hiekkaa ja keltainen pohjahiekka.
Pienemmässä kuopassa oli paksun turvekerroksen alla paljon hiiltä ja suuria kiviä, joiden välissä harmaata ja keltaista hiekkaa.

Nuolivaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Nuolivaaralla on perimätiedon mukaan asunut Kuivajärven ensimmäinen asukas 1700-luvun lopulla. Kaivauksin haluttiin selvittää tätä perimätietoa. Nuolivaaraan liittyy myös tieto Venäjältä tulleesta sotilaskarkurista. Hänen pirttinsä on joskus 1800-luvulla siirretty Nuolivaarasta Kuivajärvelle, jossa se oli vielä 1950-luvulla käytössä verkkokylynä.
Nuolivaara sijaitsee Karsikkojärven lounaispuolella. Se on noin kilometrin pituinen, itä-länsi -suuntainen mäki. Valtakunnanraja kulkee Nuolivaaran poikki; Suomen puoleinen länsiosa on kokonaan rajavyöhykkeellä. Vaaraa pitkin kulkee neuvostoliittolaisten välirauhan jälkeen tekemä Rykmentintie.
Rykmentintiestä 15 m etelään ja 9 m polusta 9 itään on 2,5 m:n läpimittainen ja 0,5 m korkea kivikasa, joka on todennäköisesti peltoraunio. Tästä noin 27 m etelään on kaksi peräkkäistä, 6 m:n etäisyydellä toisistaan olevaa kivikkoa. Läntisen pituus on 16 m, itäisen 10 m, niiden leveys on 2-3 m. Kivikot lienevät pellon reunaan raivattuja kiviä.
Rykmentientien ja polun haarasta 40 m etelälounaaseen on melko hiekosti erottuva rakennuksenpohja 1. Se on neliön muotoinen, sivut ovat 4 m:n pituiset ja 0,5 m leveät kohoumat.
Alempana rinteessä, rakennuksenpohja 1:stä 8 m etelään sijaitsee rakennuksenpohja 2. Se on kooltaan 4,2x5,8 m. Pohja jakautuu kahteen osaan. Koillispäässä on väliseinällä erotettu 2 m:n pituinen osa, jonka seinät erottuvat heikkoina kohoumina maassa. Koillispäästä 1,2 m länteen on 0,9 m:n läpimittainen ja 0,5 m:n syvyinen kuoppa. Pohjan lounaisosa on hyvin selvä. Ulkosivuilla on noin 1,5 m leveät ja 0,4 m korkeat vallit ja niiden sisällä noin 0,5 m syvä kuoppa. Kuoppa on ehkä ollut lattian alainen säilytystila. Lounaisosan luoteisnurkassa on turpeen alla kiviröykkiö, ilmeisesti rauennut kiuas.
Alinna rinteessä on hyväkuntoinen hirsikehikkoinen kaivo. Kaivo on tehty 150 cm pitkistä, 17-20 cm paksuista halkaistuista hirsistä. Se on koottu pitkänurkkaisella koirankaulasalvoksella, hirren yläosassa on puolipyöreä lovi. Kaivon sisämitta on 120x120 cm ja syvyys 140 cm.
Rykmentintiestä 60 m etelään ja 15 m polusta itään on turpeen alla kiuas, jota tutkittiin. Kiukaan pohjan koko on ollut noin 2x2-2,5 m ja sen suuaukko lännessä. Pesä on ollut 1,5 m pitkä ja runsaat 0,5 m leveä.

Porrasjoen kelo (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Sijainti: KKJ:n yhtenäiskoordinaatisto 7187448/3642209.
Suomussalmen Hyryn ja Malahvian kylistä kaakkoon, Porraslammesta itään virtaavan Porrasjoen jokivarressa, rantaniityllä on osittain jokeen kaatunut merkkipuu. Puuhun on veistetty noin 1-1,4 metrin korkeudelle kelon tyvestä kaksi rinnakkaista pilkkaa eli kuoretonta aluetta ja niihin vuosiluvut 1787 ja 1685. Kuorettoman alueen reunat ovat kylestyneet voimakkaasti, minkä perusteella merkit on tehty elävään puuhun. Puu on sittemmin ollut pitkään keloutuneena, oksat ovat katkeilleet ja karsiintuneet miltei runkoa myöten. Puu on ollut myös kaatuneena jo usempia vuosia siten, että latvaosa on vedessä ja tyviosa kuivalla maalla.
Merkkipuu sijoittuu Vienan reittien Vuokin reitin Myllysärkkien päällä kulkevan reittiosuuden pohjoispuolelle. Sijaintipaikkansa puolesta puu ei kuitenkaan vaikuta kulkureitin merkiltä, eikä myöskään rajamerkiltä vaikka Täyssinnän rauhan (1595) rajoja tarkistettiinkin vielä 1680-luvulla. Paikallisessa perimätiedossa puu on nimetty ns. Satalatvaksi, joka olisi toiminut väliaikaisen hautapaikan merkkinä. Puuhun kaiverrettu vuosiluku 1685 on liitetty merkittävän henkilön kuolemaan. Nimi "Satalatva" esiintyy myös Kalevalassa. Perimätiedon perusteella on mahdollista, että puu on muistopuu eli karsikkopuu. Vainajan muistopuissa voi olla vainajan nimikirjaimet ja synnyin- tai kuolinvuosi. Muistopuun saattoi saada myös onnettomuus tai siihen voitiin merkitä oma kaski- tai niittoalue.
Vuonna 2014 tehdyn dendrokronologisen iänmäärityksen perusteella puu on lähtenyt kasvamaan 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa. Pilkkamerkinnät siihen on voitu tehdä aikaisintaan 1747. Tuolloin on voitu uusintaa aiemmin tehty merkintä. Keloutuminen on tapahtunut 1900-luvun alkuvuosikymmeninä.
Kelo nostettiin vedestä ja siitä katkaistulle osalle rakennettiin suojakatos.

Hanhikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Taivaljärven hopeakaivoksen kaivospiirin alueella, Taivaljärven eteläpuolella, vajaan 0,3 kilometrin päässä järvestä. Sen ohi kulkee Perävaarantien ja Koivumäelle johtavan tien yhdistävä tie, joka on ainakin länsipäästään nimeltään Hopeatie. Perävaaratien risteys on kohteesta noin puolen kilometrin päässä.
Nuorehkoa mäntyä kasvavalla hiekkakumpareella on tervahauta, jonka läpimitta on noin 12 metriä. Syvyyttä sillä on puolisen metriä. Halssi on haudan kaakkoispuolella. Tie on leikannut osan tervahaudan koillispaltteesta

Järvenpäänsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ukkohallan hiihtokeskuksen ensilumenladun lumenvarastointialuetta rakennettaessa tuli sen lounaisnurkan läheltä esille tervahaudan pohja. Se sijaitsee Syväjärven länsipuolella, vajaan 150 metrin päässä järvestä, lähellä Järvenpäänsuon luoteisreunaa. Alueelta oli metsä kaadettu, tervahaudan päällä kasvoi vain pensaikkoa ja pari pientä kuusta. Tervahauta oli havaittu, kun kaivuri oli alkanut kuoria maata sen länsi-/luoteisreunasta ja esiin oli tullut hiiltä.
Tervahaudan läpimitta on noin 6 - 7 metriä, syvyyttä sillä on vain joitain kymmeniä senttejä. Ylärinteen puolella tervahaudan reuna on miltei maantasainen, alarinteen puolella on korkea palte. Halssi on luonnollisesti alarinteen puolella kohti itäkaakkoa.

Iso Antijärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iso-Antinjärven etelärannalla, runsaat 1,3 kilometriä järven itäpäästä länteen, 70 metrin päässä rannasta on tervahaudan pohja. Sen läpimitta on noin yhdeksän metriä ja syvyys 0,6 metriä. Halssi on alariteeseen. pohjoisluoteeseen. Tervahauta on merkitty peruskarttaan. Paikalla mitarut koordinaatit osoittavat vajaat 20 metriä karttamerkistä länteen.

Huutoniemi 2 (1000018890) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Huutoniemen koilliskärjen itärannalla on matala tervahaudan pohja. Sen läpimitta on 12 - 13 metriä, syvyyttä sillä on ehkä 0,3 metriä. Halssi osoittaa kohti rantaa, itään. Kartan mukaan kohde sijaitsee hautausmaalla, maastossa se oli selväti aidatun hautausmaa-alueen itäpuolella.

Niska (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervajärven länsipäässä, Niskan länsirannan rinteessä on neljä tervahaudanpohjaa.

Hovinautio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rasinaution talosta 0,2 kilometriä etelään sijaitsee Hovinautio-niminen paikka. Alue kasvaa mäntytaimikkoa, maanpinta on käsitelty. Siellä on useita viljelyraunioita. 1800-luvun puolivälissä laadittuun pitäjänkarttaan on merkitty tälle kohdalle talo.

Annanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammassaaren etelärannalla, Kontiolansalmen eteläpuolella, Annankujan itäpäässä olevalla niemellä. Niemi on korkeahko, ja siellä kasvaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena varpuja. Niemen erottaa mantereesta kapeahko, soistunut kohta. Niemen eteläranta on ilmeisesti kaivettu pois sorana ja sinne on tehty venesatama ja pysäköintipaikka. Niemen länsipäästä, parinkymmenen metrin päässä rannasta, on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 23593), kuten myös pysäköintipaikan maanleikkauksessa. Niemellä on lisäksi ilmeisiä sodan aikaisia varustuksia, juoksuhaudan pätkä ja pari kuoppaa.

Anttilanniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta noin 2,8 km pohjoiskoilliseen, Ontojärveen pistävässä Anttilanniemessä, Anttilan talosta noin 1,1 km luoteeseen. Niemen keskellä olevasta hiekkakuopasta on löytynyt pallonuija (KM 23558:1) ja kuopan reunassa on havaittu tulisijan jäännös. Lisäksi paikalta on kvartsi-iskos ja hiiltä (KM 23883:1-3). Paikka on kuivaa hiekkakangasta.
Pallonuijaa KM 23558:1 ei ole linkitetty, koska linkki on aiemmin tehty löytöihin KM 23558:2-3, jotka ovat löytyneet lähellä olevasta kohteesta [1] Anttila.

Anttilansalmi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 3,7 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa, Anttilansalmen etelärannalla olevan suuren hiekkakuopan kohdalla. Hiekkakuopan erottaa rannasta kapea kannas. Rantatörmä on useiden metrien korkuinen ja jyrkkä. Löytöinä paikalta on kvartsi-iskoksia (KM 23964), jotka ovat peräisin hiekkakuopan länsipäästä sekä samalta kohdalta rannasta rantakivien joukosta.

Eko-Kala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Karjalanlahden koillisrannalla olevan kalankasvatuslaitoksen kohdalla, Katerman voimalaitoksesta 2,1 km itäkoilliseen. Maaperä on hienoa hiekkaa, ranta on matala ja kivikkoinen. Kasvillisuus on mäntymetsää. Paikalta on löytynyt kvartsia, jota ei ole otettu talteen. Kohteesta noin 300 m kaakkoon on asuinpaikka [65] Karjalanlahti.

Karjalanlahti (290010065) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven länsiosassa, Karjalanlahden koillisrannalla Karjalanlahden taloa vastapäätä, Katerman voimalaitoksesta 2,3 km itään, noin 150 m Karjalanlahden perukan yli menevästä sillasta luoteeseen. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Ranta on veden syömä ja matala. Löytöinä paikalta on kivitaltta, kvartsia ja paalnutta luuta (KM 23958:1-4), jotka ovat rantahiekalta noin 100 m matkalta. Kohteesta noin 300 m luoteeseen on asuinpaikka [66] Eko-Kala.

Oravisalmi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Katerman voimalaitoksesta 4 km itäkoilliseen, Ontojärven länsiosassa sijaitsevan Oravisalmen pohjoisrannalla, läntisimmässä saaressa. Löytöinä paikalta on hioin (KM 23915) ja kvartsia (KM 23966:1-3), jotka ovat löytyneet saaren etelärannan länsiosasta sekä pohjoisrannan vesijättömaalta.

Pajasaari (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Pajasaari sijaitsee Katerman voimalaitoksesta noin 1,3 km koilliseen, Ontojärven länsiosassa lähellä Ontojoen niskaa. Pajasaari on noin 700 m pitkä ja noin 250 m leveä metsäinen saari, jonka pohjoisosa on kapeaa harjumuodostelmaa. Saaren koilliskulmaa lukuun ottamatta esihistoriallisia löytöjä on tullut esille muilta osin saaren rantoja. Saaren koillispuolella olevien nykyisin pieninä saarina olevilta kohdilta on tullut esille myös löytöjä - ennen vesien säännöstelyn alkamista ne ovat olleet osa Pajasaarta.

Paloniemi (290010007) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuipaikka sijaitsee Ontojärven itärannalla Paloniemen lomakylän rannassa ja ylempänä kankaalla. Maaperä alueella on kuivaa kangasta. Niemen rannat ovat kivikkoiset muualla paitsi lännnessä olevan lahden pohjukassa, jossa on hyvä hiekkaranta. Niemellä on monta lomakylän rakennusta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rakennuksen pohjaa kaivettaessa tai rakennusten välisten polkujen kohdalta (KM 11705, KM 18657). Asuinpaikkalöytöjä on ollut havaittavissa myös hiekkarannasta noin 20 m pohjoiseen olevassa rantatörmässä. Lisäksi niemen nokassa on havaittu palaneita kiviä rantatörmässä.

Pöllykkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläosassa, Katerman voimalaitoksesta 7,2 km itäkaakkoon, Tervasalmen sillasta noin 1,5 km koilliseen. Pöllykkä on pieni saari (aiemmin niemi, koko 70 x 50 m) Tuuliniemen kärjen eteläpuolella. Saarella kasvaa pienehköjä mäntyjä ja kuusia, aluskasvillisuutena suopursua. Rannat ovat kivikkoiset paitsi luoteessa, missä on hiekkakannas. Löytöinä paikalta on kampakeramiikkaa ja kvartsia (KM 23336:1-4, KM 23988). Ilmeisesti Pöllykän saari on muodostanut yhtenäisen asuinpaikan kohteen [95] Tuuliniemi kanssa.

Sylväjänniemi 2-3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Sylväjänniemi on Kuhmon kaupungin keskustaa vastapäätä oleva Lammasjärveen työntyvä noin 3 km pitkä ja 0,5 km leveä niemi. Kirkosta sen eteläranta on noin 1,2 km pohjoiseen. Niemen pohjoisrannalla ja itäpäässä on yli 700 m pitkä, yhtenäinen kivikautinen asuinpaikka-alue (Sylvänjänniemi 2 ja 3 -nimiset kohteet) sekä tästä vajaan 0,5 km:n päässä länsilounaassa pienempialainen, esihistoriallinen asuinpaikka (Sylväjänniemi 1). Ks. erilliskohteet. Sylväjänniemi 2 ja 3 -asuinpaikoilla on tehty arkeologisia kaivauksia vuonna 1984.

Kangas-Kauppinen (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Honkivaarantien lounaispuolella, noin 1,4 kilometrin päässä Kellojärventien risteyksestä. Kangas-Kauppisen kämppä on sijainnut paikasta noin 0,4 kilometriä länsiluoteeseen. Kyseessä on hakkuaukolla, vajaan kahdenkymmenen metrin päässä tiestä sijaitseva huomattavan suuri mänty. Se on merkitty kartalle merkittävänä luontokohteena. Puun ympärysmitta on metrin korkeudella 2,8 metriä ja halkaisija noin 0,9 metriä. Rungon alaosassa on pystysuoria kohoumia, ikään kuin juuret alkaisivat jo metrin korkeudelta.
Puussa on useita pieniä pilkkoja, jotka ovat osaksi miltei umpeenkasvaneita. Pilkoissa on vuosilukuja ja nimikirjaimia. Vanhin havaittu vuosiluku on 180, josta viimeinen numero on kasvanut umpeen. 1800 luvulta on lisäksi ainakin 1882, jossa kakkonen on veistetty peilikuvana. Kaksi hieman epäselvää kaiverrusta tulkittiin vuosiluvuiksi 1915 ja 1948.

Huuhtikangas 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pienen Tipasjärven luoteisosassa, Huuhtikankaan tasaisella laella, Huuhtiniemen kärjestä 470 metrin ja Huuhtilahden rannasta 230 metrin päässä on kaksi rakennuksenpohjaa. Pohjoinen, rakennus 1 on 4 x 4 metrin kokoinen, luode–kaakko -suuntainen. Seinävallit erottuvat selvästi. Pohjoiskulmassa on 0,7–0,8 metrin korkuinen kumpare. Kumpare on muuten turpeen peitossa, mutta rakennuksenpohjaan sisällepäin siinä on näkyvissä kiviä. Seinävallien sisäpuolella on muutenkin kiviä, etelänurkka on ympäristöä syvempi.
Edellisestä noin 10 metriä etelään / etelälounaaseen on saman suuntainen, mutta hieman pienempi rakennuksenpohja 2. Sen koko on 3,5 x 3,5 metriä. Seinävallit erottuvat kohtuullisen hyvin, niiden sisällä on 0,4 metrin syvyinen kuoppa. Kiuaskumpare puuttuu tästä jäännöksestä.
Kyseessä saattavat olla O.A.F.Mustosen Kajaanin kihlakuntakertomuksessa v. 1884 mainitsemat rakennukset. Mustosen kirjoittaa, että ’Tipasjärven Huuhtilahden perässä on kaksi pakopirttiä, joilta on neljännes lähimpään Nurmen taloon.’ Nykyisistä kartoista, sen enempää kuin 1800-luvun pitäjänkartastosta ei lähitienoilta löydy Nurmen taloa, mutta 1960-luvulla purettua Olkiniemen taloa on kutsuttu myös Nurmeksi. Aivan varmaa yhdistäminen ei kuitenkaan ole. Rakennuksenpohjathan sijaitsevat niemessä, eivätkä lahden perällä.

Porkanautio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Porkanautio sijaitsee aivan Sotkamon kaakkoisnurkassa Porkkajärven itärannalla. Matkaa Kuhmo-Valtimo -tieltä on vanhalle pellolle ja mahdolliselle talon paikalle vajaat 1.5 km. Porkkajärven itärantaa lukuun ottamatta rajoittuu koko järvi Hiidenportin kansallispuistoon. Vanhan asumuksen ympäristö on kumpuilevien mäkien ja soiden mosaiikkia. Alue, jolla röykkiöt sijaitsevat, poikkeaa kasvillisuudeltaan selvästi ympäröivästä metsäkuviosta. Alue on vanhaa kuusikkoa, jonka vanhimmat puut ovat ainakin 150-vuotiaita. Kuusten lisäksi kasvaa paikalla myös vanhoja koivuja. Aluskasvillisuus on sammalta, näkyvyys hyvä ja maaperä kosteaa. Röykkiöalueen ulkopuolella puusto on nuorempaa sekametsää, rantakaistale hyvinkin kosteaa. Porkanaution pohjoispuolella on mäennyppylä, Porkkaniemi, joka on kivikkoinen ja lohkareinen. Metsäkuvio on joku aika sitten hakattu ja laikutettu. Kuviolla kasvaa parivuotias männyntaimikko.
1800-luvun puolivälin pitäjänkartastossa paikan nimenä on Porkannurmi eikä sinne
ole merkitty peltoja tai rakennuksia vaan se on jo silloin ollut autiona. Mustosen mukaan alueelta paikannettiin röykkiöitä ja mahdollinen rakennuksen pohja tarkastuksessa 2011. Tällöin myös Kainuun museossa tehtyä rajausta hieman tarkennettiin. Riikka Mustosen tarkastuksessa Porkanautioon on merkitty yhteensä yhdeksän pistettä (röykkiöitä, kuoppia ja mahdollinen talonpohja). Näistä kuusi dokumentoitiin peltoraunioina tarkastuksessa 2015. Loput kolme olivat kuopiksi merkittyjä, joita ei sen kummemmin noteerattu vuoden 2015 inventoinnissa. Yhdeksäs Mustosen piste on “mahdollinen rakennuksenpohja”. Tällaista ei mitenkään kyetty havaitsemaan. Mikäli rakennuksenpohja jossain olisi, näkyisi se todennäköisesti ainoastaan palaneiden kivien kasana, mutta kaikki dokumentoidut rauniot olivat selkeästi peltoraunioita. Vuoden 2015 inventoinnissa dokumentoidut röykkiöt rajautuvat selvästi Mustosen rajaamalle alueelle.
Porkanautio on autioitunut viimeistään 1800-luvun puoliväliin mennessä. Paikalla on ollut ainakin pelto, rakennuksen jäännöksiä ei ole kyetty paikallistamaan. Vaikka tämänikäisestä rakennusjäännöksestä on yleensä enää nähtävillä vain uunin kiuas, ei Porkanaution röykkiöistä yksikään vaikuta sellaiselta. Raunioiden kivet ovat palamattomia. Rakennuksen paikkaa etsiskeltiin vanhan pellon pohjoispuoliselta mäeltä. Se on kuitenkin kovin kivikkoinen tarkoitukseen.

Iso Poukanautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Liimatanvaaran lounaisrinteessä, Liimatanvaaran talosta 1,2 kilometriä etelälounaaseen on vanhassa kuusikossa 3 x 4 metrin kokoinen rakennuksenpohja, jonka nurkassa on suuren kiukaan jäännös. Siitä noin 15 metriä etelälounaaseen on jäännös, joka vaikuttaa myös rakennuksenpohjalta. Sen koko on 3 x 3,5 metriä, nurkassa on matala kiuas. Viljelyröykkiöitä paikalla ei havaittu.
Talossa on asunut Kajaanin pataljoonan entinen sotilas. Kun pataljoona lakkautettiin, hän asui ensin vajaan kilometrin päässä pohjoisessa olevassa Pikku Poukassa ja muutti sitten Isoon Poukkaan. Hän kuoli 1830-luvulla ja talo jäi autioksi.

Hamaranautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Liimatanvaarasta 2,5 kilometriä pohjoisluoteeseen ja vajaat 0,4 kilometriä Puntarintiestä koilliseen on Hamaran talon jäännökset. Paikka jäi autioksi 1860-luvulla, kun asukkaat lähtivät nälkää pakoon.
Siellä on hyvin karkean arvion mukaan 0,1 x 0,2 kilometrin alalla useita kymmeniä viljelyraunioita sekä todennäköinen talonpohja. Suurten kuusten juuressa on iso kivikasa, jossa vaikuttaa olevan palanutta kiveä. Mahdollisesti kyseessä on kiukaan jäännös. Siihen liittyy hieman epävarmat seinävallit, jotka näyttävät muodostavan 3,5 x 4,0 metrin kokoisen rakennuksenpohjan. Kiuas on sen lounaisnurkassa.
Aluetta on niitetty vielä viime sotien jälkeen ja se on ollut aidattu. Sen seurauksena siellä on ladon jäännös ja myös jälkiä aidasta.

Hetemäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vepsänjärven kaakkoispään eteläpuolella, Petäjäahon talosta 0,9 kilometriä eteläkaakkoon, 0,5 kilometriä puntarintien koillispuolella on sijainnut Hetemäen talo. Se jäi autioksi 1850-luvulla, kun asukkaat muuttivat Petäjäahoon. Paikalla on nyt nähtävissä kolme rakennuksenpohjaa ja useita viljelyraunioita.
Vuoden 2011 inventoinnissa alueelta löytyi yksi rakennuksen pohja, jonka koko on 4,2 x 3,8 metriä. Kiviuuni on sen eteläosassa ja kellarikuoppa länsipuolella. Kiviröykkiöiden halkaisija on keskimäärin 2-3 metriä. Niiden korkeus vaihtelee 30 cm:stä metriin.

Hoikankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Niemelänjärven lounaispuolella, järven ja Sienikankaan välissä olevan Hoikankankaan lounaispäässä. Paikalla on miilukuoppa siitä 6,5 km länteen osittain äestyksen tuhoama hyttikumpu. Hytin ympäristössä on kuonaa ja hiiltä sekä malmia.
Miilukuoppa on merkitty kartalle tervahaudaksi.

Mäntyniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ontojärven Siikalahden kaakkoissuulla, Mäntyniemen kärjessä on Ontojärven puoleisen rantatörmän päällä noin kymmenen metrin läpimittainen tervahaudan pohja. Lounaaseen, kohti rantaa oleva halssi on syvä ja selkeä, sen sijaan itse tervahauta on matala ja varsinkin itäreuna erottuu huonosti ympäristöstään.

Lappalanvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lappalanvaara sijaitsee Saunajärven kaakkoisosan lounaisrannalla, Saunasaaren eteläpuolella. Kyseessä on kolmisenkymmentä metriä järvenpintaa korkeampi, karkeasti luode- kaakko -suuntainen vaara. Vaaran laella on runsaasti viljelyraunioita noin 300 x 150 metrin kokoisella alueella.

Kirveskaarre NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Sumpsanjärven eteläpäänä olevan Hoikansuulahden länsirannalla, Kotilan talosta noin 1,4 km kaakkoon. Rannassa on muuten soisen maaston ympäröimät pari metriä korkeat hiekkaharjanteet, harjanteiden takana on kesämökki. Sen veneenpitopaikalta on rantatörmästä löytynyt palaneita kiviä ja yksi kvartsi-iskos. Muita asuinpaikkaan viittaavia merkkejä ei ollut havaittavissa.

Taivalpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Runsaan 0,1 kilometrin päässä Taivaljärvestä, Taivalpuron länsipuolella, vajaan puolen kilometrin pituisen kumpareen kaakkoispäässä on tervahaudanpohja. Sen läpimitta on paltteen takareunasta mitaten 15,5 metrin ja paltteen korkeimmalta kohdalta mitaten 11 metriä. Haudan yli on ajettu äestyskoneella, siksi syvyyttä on hieman hankala mitata, mutta se on suunnilleen metrin verran. Haudan päällä kasvaa nyt pientä taimikkoa ja pensaikkoa. Halssi on idässä kohti Taivalpuron rantaa.

Juolungan kelo (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon eteläosassa, Jonkerissa, kaarevan Juolunkajärven länsi- / etelärannan puolivälin tienoilla olevassa pienessä niemessä. Valtakunnanraja on kohteesta 1,7 kilometriä itäkaakkoon ja lääninraja 1,3 kilometriä etelään. Niemessä on kelon tyviosa, puu on katkennut arviolta neljän metrin korkeudelta. Sen kylkeen, poispäin järvestä on tehty puolen metrin korkuinen pilkka. Leveyttä tällä vain joidenkin senttien syvyisellä pilkalla on suunnilleen puolen puun verran. Pilkan ylä- ja alareunoissa näkyy rivi kirveeniskun jälkiä. Pilkassa on ylinnä kirjaimet AP. Ne saattavat tarkoittaa läheisen Matovaaran talossa isäntänä ollutta Alpin (Albertus) Piiraista. Alla on vuosiluku 1889, sen alla 1833 ja jälleen 1889. Ennen viimeistä lukua on pilkan reunassa kirjain M.

Susisuo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Susisuon reunalla, taimikolla, 500 metriä Perssilmänlampien pohjoispuolella. Kohde on mäenyppylän korkeimmalla kohdalla.
Kiviröykkiön koko on 1,6 x 1,8 x 0,8 metriä. Kivet ovat halkaisijaltaan noin 10-20 cm. Röykkiön itäreunalla on kookas litteä kivi. Kivissä ei ole palamisen merkkejä tai hakkauksia. Röykkiö vaikuttaa rajapyykiltä.

Pitkäkangas 2 (1000019381) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee luode-kaakko-suuntaisella harjulla, polun pohjoispuolella.
Kohde on kookas kelomänty, jossa osittain umpeen kasvaneessa pilkassa on luku 1864 ja epämääräisiä kaiverruksia, mm. numerot 88. Pilkan viereen on kaiverrettu kookas, kulmikas "8", joka yhdessä puunrungon kuoppien kanssa muistuttaa kasvoja.

Joronpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuosangan ampuma-alueella, Joronpuron itäpuolella, kuivahkolla kankaalla. Kohteen pohjoispuolelta kulkee Honkivaarantie. Puusto on uudistuskypsää metsikköä.
Pohjoisemman tervahaudan halkaisija on 11 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssi laskee lounaaseen ja on viisi metriä pitkä sekä kaksi metriä leveä. Vallit ovat massiiviset.
Eteläisemmän haudan halkaisija on 10 metriä ja syvyys kaksi metriä. Halssi laskee jyrkästi alas länteen, kohti puroa. Haudan pohja on hieman neliskanttinen. Vallit ovat kaksi metriä leveät.

Kontinjoki Saunaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kontinjoella, Nuasjärven Lauttolahden etelärannalla olevassa Saunaniemessä, niemen pohjoiskärjessä olevalle kesämökille menevän tien länsipuolella. Niemen pohjoiskärki on noin 130 metrin ja mökkitien ja Lauttolahdentien risteys 140 metrin päässä.
Paikalla on keksi tervahautaa. Tien vieressä on kahdeksan metrin läpimittainen hauta 1. Sen palte on epätasainen, syvyys on suunnilleen 0,8 metriä. Halssi on itään, kohti rantaa. Haudan päällä kasvaa nyt kuusia.
Edellisestä noin 25 metriä lounaaseen on tervahauta 2. Sen läpimitta on 12 metriä ja syvyys noin 0,6 metriä. Halssi on tässäkin itään. Tervahautojen ympäristössä on useita suurehkoja kuoppia.

Käärmelampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Käärmelammen lounaispuolella.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Vallit ovat paksut ja hautakuoppa pieni. Halssi laskee koilliseen ja sen pituus on 5 metriä ja syvyys 1 metri.
Tervasaunan koko on 3,6 x 3,6. Jäljellä on enää yksi hirsikerta. Oviaukko on etelään ja kiuas on lounaisnurkassa.

Kivikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee hieman kuivemmalla, soiden ympäröimällä kohdalla loivassa rinteessä. Kohteen eteläpuolelta kulkee Hevoshuuhdinpuro.
Tervahaudan halkaisija on 11 metriä. Kuoppa laskeutuu loivasti ja on 0,5 metriä syvä. Halssi laskee itään. Haudan keskeltä lähtee "oja", joka halkaisee vallin. Vallin ympärillä on tuuletuskuoppia. Haudan päällä kasvaa nuoria mäntyjä.
Tervasaunan pohjan koko on 4,6 x 4 metriä. Kaakon puolella hirret ja nurkkakivi ovat paremmin säilyneet. Kiuaskivet ovat luoteisnurkassa (2 x 2 x 0,5 metriä). Ovi on pohjoiseen.

Hulveikonlampi (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hulveikonlammen kaakkoispuolella, taimikolla, metsäautotien pohjoispuolella.
Paikalla on kolme puuta, joissa on jokaisessa pilkkaan kaiverrettu vuosiluku ja kirjaimia. Eteläisimmässä on vuosiluku 1891 ja AH. Pilkka on kasvanut hieman umpeen. Sen pohjoispuoleisessa puussa on vuosiluku 1892 ja A.H.. Näistä luoteeseen on kolmas puu, jossa on vuosiluku 1893 sekä kirjaimia ja pienemmällä vuosiluku 1967. Puita kutsutaan tervanpolttajien puiksi. Peräkkäiset vuosiluvut voivat olla saman tekijän kaivertamia.

Joronpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuosangan ampuma-alueella, Joronpuron länsipuolella. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsikköä.
Pohjoisempana on kasa palaneita kiviä. Kasan ympärille hahmottuu noin 4 x 5 kokoinen alue, joka on todennäköisesti tervasaunan pohja. Seinistä ei ole selkeitä jäänteitä. Uunin koko on noin 2 x 1,5 x 0,3 metriä. Aivan jäänteen vierestä on ajettu metsätyökoneella.
Etelämpänä on tervahauta, jonka halkaisija on 14 metriä. Sen pohja on tasainen ja noin 0,5 metriä syvä. Halssi laskee luoteeseen. Se on 2 metriä leveä, 5 metriä pitkä ja 0,5 metriä syvä.

Piikkulanlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Piikkulanlammen kaakkoispuolella tien varressa. Kuviolla kasvaa taimikkoa.
Tervasaunan hirsikehikon koko on 3,7 x 3,7 metriä. Maan päällä on jäljellä kolme hirsikertaa. Oviaukko on kohti itää ja tulisija on koillisnurkassa.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä. Kuoppa laskee tasaisesti kohti keskustaa, jossa syvyys on 1 metri. Halssi laskee koilliseen. Haudan päällä kasvaa mäntyjä.

Kivipuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Rimpisuon ja Kivipuron väliin jäävällä korkeammalla kohdalla, metsäautotien eteläpuolella.
Tervahaudan halkaisija on 12 metriä ja sen halssi laskee etelään. Haudan päällä kasvaa jykeviä puita.
Tervasaunan koko on 7 x 3,5 metriä. Sen oviaukko on pohjoisen puolella ja tulisijan jäänteet lounaisnurkassa.

Ukonaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee soiden ympäröimän Ukonahon kaakkoisreunalla. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 13 metriä ja sen syvyys on 1,5 metriä. Halssi laskee itään ja se on syvä, mutta kapea. Vallit ovat paksut. Tervahaudasta noin 100 metriä etelään on kivikasa, joka on todennäköisesti tuhoutuneen tervasaunan kiukaan jäännös.

Rokua (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta 12,5 km länsilounaaseen Rokuanjärveen etelästä laskevan Rokuanjoen suun molemmilla puolilla olevilla pelloilla. Ojan länsipuolella löydöt suinpaikkalöydöt ovat tulleet esille peltomaalta. Ojan itäpuolelta Kujalan tilan pelloista on löydetty poikkikirves (Neittävän kansakoulu 5/1969, Kujala on Ketoniemen alueella ollut talo). Lisäksi itärannalta, Kujalan pelloista noin 200-300 m lounaaseen on löytynyt tieltä yksittäinen kvartsikaavin.
Maantien eteläpuolelta ja joen länsipuolelta vanhan aitan (1969) ja tien välistä on löydetty tarkemmin ajoittamaton tulusrauta (KM 17950).
Inventointi 2017: Pelto oli heinällä.

Jonkerin Kirkkoniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon kaakkoisosassa, aivan Pohjois-Karjalan rajalla, Jonkerinjärven luoteispäässä, Pyykönniemen eteläosassa olevalla Kirkkoniemellä. Maasto on paikalla suoperäistä havumetsää, osittain hakkuualuetta. Alueella on kolmisen kymmentä kiviröykkiötä ja ne sijaitsevat mäen harjanteella.
Paikallinen perimätieto kertoo, että alueella on sijainnut karjalainen kylä ja Kirkkoniemessä on ollut heidän kirkkonsa eli tsasounansa. Suurin kiviraunio on ollut pappilan uuni ja rakennuksen raunioita on kuulemma ollut näkyvissä pari hirsikertaa vielä 1900-luvun alussa. Pyykönniemen entinen nimikin on ollut Kyläniemi ja sen eteläosa Venäjänniemi. Niemen eteläosan nimi selittynee sillä, että se kuului aiemmin Venäjään. Suomeen se liitettiin hallitsijan päätöksellä vasta vuonna 1839, kun Jonkerin kohdalla rajassa ollut mutka oikaistiin. Tuolloin karjalaisasutuksesta ei enää tiedetty mitään. Alueen asukkaiden todettiin nimenomaan olleen suomalaisia.
Vuonna 1983 alueella on tehty arkeologisia tutkimuksia. Alueelta on kartoitettu noin 20 matalaa, pelkistä kivistä tehtyä, läpimitaltaan alle kaksi metristä kiviröykkiötä. Ne sijaitsevat pääosin 70 x 25 metrin suuruisella alueella. Niiden länsipuolella, noin 20 x 20 metrin alalla on viisi tai kuusi suurempaa, kolmesta neljään metriin läpimittaista ja puolen metrin korkuista, maansekaista kivirauniota. Niistä 0,2 km länsiluoteeseen on vielä kaksi samanlaista kumparetta.
Neljä röykkiötä on tutkittu kaivauksin, ja löytöinä niistä on saatu palanutta luuta ja hiiltä (KM 22178:1-7). Kaksi suurempaan ryhmään kuulunutta kiviröykkiötä osoittautuivat uunien jäännöksiksi, niistä otetut näytteet ajoittuivat pääosin 1300 -luvulta 1500 -luvulle. Kaksi pienempää osoittautuivat pelkiksi kivikasoiksi.
Kesällä 2012 kaivettiin pieniä alueita lähelle röykkiötä, johon perimätieto liittää kirkkon tai pappilan. Tutkimuksissa havaittiin tulenpidon jälkiä ja löydettiin palanutta luuta nisäkkäistä ja kaloista, pronssinappi ja -hela, piilastu ja palaneen saven kappale.

Haataja (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Oulujärven alueella, Manamansalossa, Haatajan talon pohjoispuolella olevan pellon pohjoisreunassa. Ainakin 16 kuopan muodostama pyyntikuoppaketju alkaa lännessä kohdasta, jossa Haatajan taloon menevältä pikkutieltä eroa polku koilliseen, noin 50 m päässä päällystetystä tiestä. Jono jatkuu pellon reunan myötäisesti noin 0,3 km matkan. Maasto on melko tasaista ja kasvaa havumetsää. Alueen pohjoispuolella olevassa tiheässä mäntytaimikossa on lisäksi ainakin 3 kuoppaa. Ne ovat Oulujärven rannan suuntaisen pellon länsireunan lähellä kulkevan polun varressa. Kaksi kuopista sijaitsee lähekkäin Haatajan talosta 240 m koilliseen, kolmas on talosta noin 300 m koilliseen. Alueella voi olla kuoppia enemmänkin.
Inventointi 2017: Kohde on ennallaan. Kairauksissa löytyi kuopista yli 5 cm vahva huuhtoutumiskerros, kuopat ovat siten esihistoriallisia. Kuopat sijaitsevat kapealla hiekkaharjanteella muodostaen kaksi lyhyttä pyyntikuoppajonoa, neljä kuoppaa sijaitsee jonojen ulkopuolella.
V. 2017 raportissa s. 19 on lueteltu 17 kartoitetun kuopan koordinaatit.

Syvänjärvenkangas (1000019782) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hakkuuaukealla, Syväjärvenkankaan länsiosassa. Haudan läpimitta on noin 10 ja syvyys 1,5 metriä. Halssi on kohti pohjoista. Sen kerrotaan olleen katettu, sitä on käytetty jonkinlaisena korsuna. Ketunmetsästäjät ovat rikkoneet sittemmin katteet. Nyt kattamisesta ei ollut enää mitään jäännöksiä näkyvissä. Halssi on tasalevyinen, 1,5 metriä leveä. Syväjärvenkankaalla on toisen maailmansodan aikaisia varustutkisia, halssin kattaminenkin ilmeisesti liittyy niihin.

Muuralinlahti 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ristijärven Muuralinlahdesta nousevan rinteen päällä melko tasaisella, havumetsää kasvavalla kohdalla. Paikalla on noin 20 x 30 metrin laajuisella alueella ehkä kahdeksan turpeen peittämää kiviröykkiötä. Niiden läpimitta vaihtelee puolestatoista neljään metriin ja korkeus paristakymmenestä sentistä vajaaseen metriin. Kolmessa röykkiössä oli turvetta hieman avattu. Niissä oli palaneelta vaikuttavia kiviä ja hiekkaa. Röykkiöalueella oli lisäksi runsaasti kuoppia. Ainakin osa niistä saattaa liittyä röykkiöistä noin 30 metrin päässä, rantatörmän partaalla sijaitsevaan tervahautaan, Muuralinlahti 2.

Muuralinlahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ristijärven Muuralinlahdesta nousevan törmän päällä. Sen läpimitta on noin 10 metriä ja syvyys lähes 2,5 metriä. Paikka kasvaa kookasta havumetsää. Haudasta noin 30 metrin päässä sijaitsee kiviröykkiökohde nimeltä Muuralinlahti 1, muinaisjäännösrekisterin tunnus 1000019791. Alueella on runsaasti kuoppia. Osa niistä saattaa liittyä röykkiöihin, osa liittyy tervahautaan.

Teerinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Teerisen itärannalla olevalle laavulle eteläkaakosta johtavan ulkoilupolun pohjoispuolella, Kuhmontien ja järven välissä on tervahaudan pohja. Paikka on Raatteen portista runsaat 0,2 km lounaaseen. Tervahaudan läpimitta on noin yhdeksän metriä, se on miltei tasainen, halssi on etelää kohti olevassa rinteessä.

Löytölamminvaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven eteläpuolella, Pullukanjärven ja sen pohjoispuolisen Löytölammen eteläpään välissä olevalla kumpareella, kaakkoisrinteessä, lähellä korkeinta kohtaa. Rinne on melko jyrkkä ja kivikkoinen. Kyseessä on keskikokoisista kivistä tehty kiviröykkiö, jonka läpimitta on noin 1,5 ja korkeus 0,5 metriä. Se saattaa liittyä valtakunnanrajaan, joka sijaitsi lähitienoolla ennen Jonkerin mutkan oikaisua vuonna 1839.

Pullukanjärvi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pullukanjärven itärannalla, noin 0,4 kilometriä järven kaakkoispäästä. Rantaa kohti viettävässä rinteessä, noin 10 metrin päässä vesirajasta on kahden metrin läpimittainen ja puolisen metriä korkea, turpeen peittämä kiviröykkiö.

Hoikanaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hoikanahon itäosassa, nuorehkossa männikössä on pienen tervahaudan pohja. Sen halkaisija on noin kuusi ja syvyys puoli metriä. Halssi on kohti etelälounaassa olevaa suota.

Hukkasärkkä (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven eteläpuolella, Juolungansalmen ja sen länsipuolella olevan Hukkajärven välissä, Hukkaharjun pohjoispäässä, rinteen juurella suon reunassa. Paikalla on rikottu kiviröykkiö, josta on viskelty kiviä ympäristöön. Sen koko on alun perin ollut ehkä 1,5 x 1,5 metriä. Keskellä on edelleen pystyssä noin 75 x 25 x 25 cm kokoinen kivi. Mitään merkintöjä siinä ei havaittu. Kyseessä on silti mitä ilmeisimmin rajapyykki. Nykyään paikan lähettyvilläkään ei kulje mitään rajaa. Sen sijaan ennen Jonkerin mutkan oikaisua vuonna 1839 valtakunnan raja on kulkenut mahdollisesti juuri Hukkasärkkää pitkin

Porojärvi (Taide)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven eteläpuolella, Porojärven luoteispäässä, noin 0,1 kilometriä Porojärven ja Pullukanjärven välisen salmen ylittävästä sillasta etelälounaaseen. Kyseessä on suuri kelo, jonka mantereen puoleisessa kyljessä olevaan pilkkaan on kaiverrettu vuosiluku 18(?)8. Epäselvä numero on todennäköisimmin 7. Lisäksi pilkassa on numero 8. Mahdollisesti pilkassa on ollut toinenkin vuosiluku, mutta se on tuota numeroa lukuun ottamatta veistetty kirveellä pois.

Isoautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Poikkeukselisen hyvin säilynyt 1600-luvun asuinpaikka. Pietari Brahen hovikartoittajan Claes Claessonin vuonna 1650 laatimassa Kainuun ensimmäisessä yleiskartassa on merkitty asuintilaa tarkoittava pyöreä pallo Aittojärven pohjoispuolelle. Claessonin karttaan on hahmoteltu myös ns. Vuokin reitti.
Kohteet sijoittuvat kolmeen keskittymään. Lisäksi on etäämmällä sijaitsevia yksittäisiä rakenteita. Isoautio 1 koostuu kahdesta kookkaasta uunijäännöksestä, jotka ovat noin 5 metrin etäisyydeltä toisistaan. Keskittymän länsipuolella on tasoitettu alue, joka eroaa ”muhkuraisemmasta” ympäristöstään. Peltoalueen länsipäässä on matala röykkiö.
Uuneista noin 30 metriä kaakkoon sijaitsee keskittymä 2. Siihen kuuluu hiilimiiluksi tai kellariksi tulkittu rakenne ja kaksi kivikasaa. Näistä noin 20 m kaakkoon on vielä turpeen alla havaittu kivikasa, joka on täysin maan tasalla. Sen koko on noin 3 x 2,5 metriä.
Keskittymään 3 on luettu kuuluvaksi rannan tuntumassa sijaitseva rakennus jäännös. Sen länsiosassa on hieman maanpinnantasoa korkeampi kivikasa ja itäosaan kuusen alle muodostuu suoraseinämäinen maanpinnan tasoa hieman matalampi ala. Kyseessä voisi olla saunan jäänteet. Tästä pohjoisluoteeseen on kuuden kiviröykkiön ryhmä, vanhaa peltoa ja kaksi ojaa. Röykkiöistä kaksi on tulkittu mahdollisiksi uunin jäänteiksi ja muut raivausröykkiöiksi. Maahan tehdyissä kairauksissa löydettiin ihmistoiminnan jälkiä. (ks. alakohteet)

Mustajärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Mustajärven itärannasta nousevan rinteen päällä, heti tilanrajan eteläpuolella, melko lähellä pellonreunaa. Haudan kohdalla kasvaa kuusikkoa, tilanrajan pohjoispuolella nuorehkoa mäntymetsää. Läpimitta on 11 - 12 metriä, syvyys noin 0,7 metriä. Halssi on luonnollisesti alarinteen puolella, lännessä.
Kohde on merkity karttaan, mutta jostain syystä mitatut koordinaatit osoittavat runsaat kolmekymmentä metriä kartamerkistä länteen.

Mustajärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Mustajärven pohjoispuolelle, rannasta nousevan rinteen yläosassa. Ympärillä on hakkuualue, mutta haudan kohdalta puut on jätetty kaatamatta ja maanpinta muokkaamatta. Haudan läpimitta on noin 14 metriä ja syvyys 0,7 metriä. Halssi on luonnollisesti kohti rantaa olevan alarinteen puolelle.

Hoikanpää 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee järven pohjoisrannasta nousevan rinteen päällä. Nuoressa mäntytaimikossa sijaitseva hauta erottuu huonosti, osasyynä siihen on se, että maanpinta on käsitelty myös haudan kohdalta. Sen sijaan järveä kohti oleva syvä halssi erottuu hyvin. Haudan läpimitta on 11 - 12 metriä, syvyyttä sillä on noin 0,3 metriä. Pohja on tasainen.

Hoikanpää 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta siajaitsee mäntytaimikossa aivan Hoikanpään rannasta nousevan törmän partaalla. Haudan läpimitta on 10 - 12 metriä ja syvyys ehkä 1,5 metriä. Halssi on luonnollisesti etelään, kohti rantaa. Hauta on syvyytensä vuoksi melko näyttävän näköinen.

Pehkosenniemi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Pehkosenniemen länsiosan keskivaiheilla, melko tiheässä mäntytaimikossa on suurelta osin turpeen peittämä kivikasa. Sen läpimitta on 2,5 - 3,0 metriä ja korkeus 0,5 metriä. Luoteisnurkasta röykkiö on hieman vahingoittunut. Röykkiössä ei ole maatäytettä, ainakaan näkyvissä ei ole selvästi palaneita kiviä. Maaperä on niin kivikkoinen, että kohdetta on vaikea pitää viljelyrauniona, lisäksi lähistöllä ei näytä olevan muita röykkiöitä. Myöskään rajamerkiltä se ei vaikuta.

Huuhilonjärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on näyttävän näköinen, syvä tervahauta runsaan 10 metrin päässä rannasta. Tervahauta on tehty rantatörmän päälle, halssi on luonnollisesti kohti rantaa. Haudan läpimitta on noin 12 metriä ja syvyys ehkä 1,7 metriä. Haudan ympärillä on joitain, mitä ilmeisimmin siihen liittyviä kuoppia. Tästä haudasta noin 15 metriä länteen on pienen tervahaudan pohja. Sen läpimitta on 4 - 5 metriä ja syvyys 0,3 metriä. Halssi on koilliseen. Alue kasvaa nuorehkoa mäntymetsää, hautojen kohdalla kasvillisuus on ympäristöä tiheämpää.
Isompi hauta on merkitty peruskarttaan. Jostain syystä haudan keskeltä gps-laitteella otetut koordinaatit osoittavat hieman karttamerkin länsipuolelle. Kyse lienee laitteen mittavirheestä.

Huuhilonjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Huuhilonjärven pohjoispään rantaan tulevan polun eteläpuolella, nuorehkossa mäntymetsässä on noin yhdeksän metrin läpimittaisen ja 0,6 metrin syvyisen tervahaudan pohja. Halssi on etelässä, siellä maassa on jonkinlainen notkelma.

Kylmävaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven lounaispuolella, vastapäätä Lihasaarta, metsämaastossa koilliseen laskevassa rinteessä.Paikalla on röykkiö, jonka laajuus on 3 x 3 metriä ja korkeus metrin. Ulkomuodosta päätellen kyseessä on raivausröykkiö. Alueella kerrotaan olleen aiemmin enemmänkin röykkiöitä.

Kontusaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven Kontusaaren kaakkoisosassa, melko tasaisella kivisellä maalla, täysikasvuisessa sekametsässä. Paikalla todettiin 2,5 x 2,5 metrin laajuinen ja 0,5 metrin korkuinen röykkiö, joka tulkittiin uunin jäännökseksi. Ympäristössä todettiin lisäksi kaksi muutakin röykkiötä sekä yksi pitkänomainen painanne (ks. alakohteet). Kaikki edellä mainitut havainnot liittyvät paikalla olleeseen asumukseen ja siihen liittyneeseen viljelyyn. Vuonna 2016 kohde kärsi pahoista myrskytuhoista. Myrskytuhojen vaikutuksia kohteeseen käytiin tarkastamassa vuonna 2018. Kaatuneiden puiden juurakot olivat vahingoittaneet edellä mainittua uuninjäännöstä sekä painannetta ja muita röykkiöitä. Kaikkia kohteita ei saatu varmuudella paikallistettua vaikeiden havainto-olosuhteiden vuoksi.

Kalliovaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puokiovaarasta koilliseen, Kalliojärven itäpuolella olevasta Hirveälammesta noin 150 metriä itään, mäntymetsää kasvavalla kukkulalla, sen korkeimman kohdan länsipuolella. Paikalla on noin 1,7 x 1,7 metrin kokoinen ja runsaan metrin korkuinen, suurehkoista kivistä tehty röykkiö.

Särkänpolvi (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Malahvianvaaran kohdalla kulkevan pitkän ja kapea harjumuodostelman, Tornionsärkän -Myllysärkän itäpään katkoskohdassa, Särkänpolvessa, sijaítsevia kaivantoja. Paikalla on useampia, ehkä kymmenkunta, hiekkaharjanteen laelle kaivettua poteroa, juoksuhautaa ym. kaivantoa. Ne sijaitsevat strategisella paikalla jyrkän harjun päädyn laella, jonka juurella itäpuolella Porrasjoen-Isojoen uoma katkaisee harjun. Särkänpolvessa harjun pohjoispuolella itää kohti virtaava Porrasjoki kääntyy etelään puhkaisten harjun jatkaakseen laskuaan kohti länttä harjun eteläpuolella. Joen takana särkkä jatkuu edelleen kohti Venäjän rajaa, aluksi Vehkasärkkinä.
Kaivannot liittynevät I maailmansodan ja kansalaisodan aikaiseen ns. Vienan retkeen sekä myös Vuokin reittiin. Kyse lienee puolustusasemasta ja vartiopaikasta. Heti Särkänpolven pohjoispuolella 2000-luvulla rakennettu Vuokin reitin silta ylittää Porrasjoen uoman. Joen itäpuolella on myös Vienan retken aikoihin sijainnut jokea pitkin Kajaanista kuljetettujen retkitarvikkeiden purkusatama. Molemmin puolin harjua on laajat jokivarsiniityt, joila heinää niitettiin vielä 1950-luvulla. Pari-kolme niittylatoa on myös osin säilyneinä.
Kaivantokokonaisuus 1 koostuu kahdesta suorakaiteenomaisesta ja yhdestä neliömäisestä kaivannosta. Kaivantokokonaisuus 2 muodostuu yhdestä suorakaiteenmuotoisesta ja yhdestä neliömäisestä kaivannosta. Kaivantokokonaisuus 3 muodostuu yhdestä L:n muotoisesta kaivannosta. Kaivantokokonaisuus 4 muodostuu viidestä erimuotoisesta kaivannosta.

Riitalahdensuo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Jonkerijärven luoteiskulmassa olevan Savilahden länsirannalla, 0,8 kilometriä Savilahden talosta kaakkoon on vanha lääninrajapyykki. Se on 1960-luvulla suo-ojaa kaivettaessa rikottu ja työnnetty järveen, mutta nyt nostettu ja laitettu takaisin alkuperäiselle paikalleen. Suuressa laakeassa aluskivessä on rajan suuntaa osoittava viiva. Varsinaisen pyykin koko on noin 1,0 x 1,1 x 0,4 metriä, Siinä on vuosiluvut 1767 ja 1842, pyykin numero 2 ja kahdet nimikirjaimet.

Rajalampi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Jonkerijärven Savilahdesta 7,3 kilometriä länteen sijaitsevan Rajalammin eteläpuolella, melko aukealla suolla on vanha lääninrajapyykki numero 3. Siinä on kivillä pystyyn tuettu noin 0,8 x 0,6 x 0,5 metrin kokoinen kivi, johon on hakattu vuosiluku 1767 sekä kirjaimet F A. Raja on tehnyt pyykin kohdalla pienen mutkan, suunta osoitetaan lännessä viiden ja idässä kuuden metrin päässä olevin viisarikivin.

Heikkisenkangas (Taide)
Historiallinen; Heikkisenkankaalla on latvastaan katkennut suuri kelo. Sen halkaisija rinnan korkeudella on puolen metrin luokkaa. Noin puoentoista metrin korkeudella on pilkka, johon on veistetty vuosiluku 1829 sekä joitain muita merkintöjä. Puu sijaitsee nuorehkossa havumetsässä lähellä suon reunaa.

Iso-Lahnanen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suomussalmi–Puolanka -tien ja Iso Lahnasen itäosan välissä, hakkuuaukion keskellä on tervahaudan pohja, jonka päälle on jätetty pystyyn tiheä puusto. Mahdollisesti tämän seurauksena tuuli on kaatanut jonkin verran puita. Haudan läpimitta on noin 11–12 metriä, halssi on eteläkaakkoon. Haudan sisäosa on muhkurainen, ainakin osaksi se johtuu tuulenkaadoista. Syvyyttä haudalla on ehkä 0,7 metriä.

Isolahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kiantajärven Isolahden pohjoisrannalla, Lampsinniemestä 0,7 km itään on harvennetussa mäntymetsässä pieni tervahaudanpohja. Se erottuu melko heikosti ympäristöstään. Haudan läpimitta on noin seitsemän metriä, syvyyttä sillä on 0,4 metriä. Halssi on etelään, kohti rantaa.

Jauranniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kiantajärven itärannalla olevan Jauranniemen pohjoisrannan pienessä niemessä on tervahaudan pohja. Haudan halkaisija on noin 10–11 metriä ja syvyys puolisen metriä. Syvä halssi ei poikkeuksellisesti ole kohti rantaa vaan etelään. Ympäristö on tiheähköä sekametsää.

Talasaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Talasahon itäosassa, vajaa 0,2 kilometriä Keski-Äylä -järvestä etelään, melko tasaisessa maastossa, nuorehkossa mäntymetsässä on pienehkön tervahaudan pohja. Sen läpimitta on kahdeksisen metriä ja syvyys vajaat puoli metriä. Halssi on kaakkoon.

Naamajärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Naamajärven rantaan etelästä tulevan tien ja järven välissä on kaksi tervahaudanpohjaa. Suurempi on lähellä rantaa, pienempi noin 0,1 km rannasta.

Naamajärvi 3 (Maarakenteet)
Ei määritelty; Naamajärven etelärannan lähellä, mäntykankaalla, harjanteen päässä olevalla tasanteella on loivaseinäinen, turpeen peittämä kuoppa. Sen läpimitta on noin kaksi ja syvyys puoli metriä. Paikka on runsaat 0,1 km rantaan tulevan tien päästä länsiluoteeseen ja runsaat puoli kilometriä Paloniemen talosta itäkaakkoon. Maaperä alueella on hiekkaa. Kyseessä saattaa olla pyyntikuoppa.

Kivelänaho (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kivelänahossa, Purasjärven eteläosan itärannalla, noin 550 m Nihkon talosta pohjoisluoteeseen, kymmenen metrin päässä rannasta on matala, muodoltaan lähinnä nelisivuinen kiviröykkiö. Sen koko on 2,5 x 4,0 metriä, korkein kohta, noin puoli metriä on länsireunassa. Röykkiö on tehty vaihtelevan kokoisista kivistä ja se on osaksi turpeen peittämä. Paikka on lähinnä mäntyä kasvavaa kivikkoista kangasta, kauempana rannasta alkaa taimikko, jossa maaperää on käsitelty. Ympäristössä ei näkynyt mitään sellaista, mikä selittäisi röykkiön tarkoituksen.

Kuikkaharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ristijärven lounaisrannalla olevan Luuranniemen tyvessä kulkee pohjois–eteläsuuntainen tie Perjakkaniemeen. Noin 50 metriä tiestä länteen, Kuikkaharjun etelärinteen juurella, suunnilleen Luuranniemeen erkanevan tien risteyksen kohdalla, noin 0,5 kilometriä Luuranniemen talosta länteen on viiden metrin läpimittainen ja puolentoista metrin syvyinen miilukuoppa. Sitä ympäröi selvä reunapalte.

Ahvenvaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ahvenvaaran kohti Saukonpuroa ja sen takana olevaa Jalka-ahoa laskevan itärinteen alaosassa, mäntykankaalla on noin 50 x 30 metrin alalla seitsemän matalaa, parin metrin läpimittaista kiviröykkiötä.

Palolahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Puolangan Ristijärven lounaispäässä, Luuuranniemen eteläpuolisen Palolahden pohjukassa on kaksi suurta tervahaudanpohjaa.

Killukka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Törmänmäen länsipuolella olevan Voipuanjärven itärannalla on vajaan 0,4 kilometrin matkalla seitsemän tervahaudanpohjaa. Niistä pohjoisimmat ovat hautausmaan kohdalla. Paikalla tehdyt metsänhoidolliset toimenpiteet ovat vahingoittaneet osaa tervahaudoista.
Tervahauta-alueen puolivälin paikkeilla on veneranta sekä kyläyhdistyksen ylläpitämä ”Killukka”-niminen kota ja siihen liittyvä puuvaja sekä käymälä. Aivan kodan vieressä, sen pohjoispuolella on hyvin selvä rakennuksen pohja. Sen koko on 3,5 x 3,5 metriä. Rakennuksenpohjasta kymmenen metriä pohjoiseen on noin 6 x 6 metrin kokoinen ja metrin korkuinen turpeen peittämä kumpare. Se sisältää järvimalmia, jota on ilmeisesti nostettu Voipuanjärven pohjasta.

Polvienkangas 1-2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Heinijoesta noin 0,1 km kaakkoon, hiekkapohjaisella Polvienkankaalla, Pihlavaaran luoteispuolella, sijaitsee pohjoisluoteeseen kohti Heinijokea laskevan rinteen partaalla pyöreä tervahauta, joka on merkitty peruskartalle.
Haudan kaakkoispuolella noin kahdenkymmenen metrin etäisyydellä kulkee vahva metsäpolku. Noin 240 m haudasta itään sijaitsee toinen tervahauta, kohde Polvienkangas 2.
Vallin korkeimmalta kohdalta mitattuna molemmat tervahaudat ovat halkaisijaltaan noin kaksitoista metriä ja syvyydet metrin luokkaa. Mahdollisesti tervahautaa 1 on käytetty useita kertoja, ja vallin päällä olevat kaivannot rajaavat sisäpuolelleen kookkaamman alkuperäisen tervahaudan kokoa pienialaisemman myöhemmän haudan. Haudan tervanlaskuoja on kohti pohjoista, jyrkimmin laskevan rinteen suunnalla. Toisen tervahaudan laskuoja on itään, alarinteen suunnalla.
Tervahaudat dokumentoitiin vuonna 2011 niiden sijoittuessa suunnitellulle kaivosalueelle sekä niihin haettujen kajoamislupien takia. Ensimmäisen haudan keskelle kaivetusta koekuopasta todettiin noin 15 cm paksuisen pintaturpeen alta noin viisi senttimetriä paksu hiilensekainen kerros. Hiilensekaisen kerroksen alla oli noin kahden senttimetrin paksuudelta saviselta vaikuttavaa hienojakoista maa-ainesta, jonka allla puolestaan osittain noensekaista hienoa hiesua, joka jatkuu vähintään 40 cm syvyyteen saakka. Polvienkangas 2 haudan koekuopan hiilenkappaleet olivät selvbästi tervaklle tuoksuvia.

Hyttiräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pirttijärveen laskevasta Palosenjoesta itään vajaat 0,5 kilometriä ja järvestä 0,8 kilometriä koilliseen on ilmeisesti ollut raudanvalmistuspaikka. Länteen laskevassa, nuorta mäntymetsää kasvavassa rinteessä on noin kahden metrin läpimittainen ja puolen metrin korkuinen turpeen peittämä palaneita kiviä ja hiekkaa sisältävä kumpare. Kyseessä näytti olevan sulatusuunin jäännös. Siitä runsas 10 metriä eteläkaakkoon on viiden metrin läpimittainen miilukuoppa. Se on täytetty hakkuujätettä, joten syvyyttä ei pystynyt mittaamaan. Kumpareesta noin 30 metriä koilliseen on toinen miilukuoppa. Myös sen läpimitta on noin viisi metriä, syvyyttä sillä on runsas puoli metriä. Kuonaa paikalta löytyi vain pari hyvin pientä nokaretta. Paikan itäpuolella oleva suo on nimeltään Hyttiräme.

Luikonkangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kalliuskoskesta noin 0,3 kilometriä pohjoiseen ja Kalliuslammesta vajaat puoli kilometriä länteen, korkean kumpareen lounaisrinteessä on kiviröykkiö. Sen korkeus on vajaat 1,5 metriä ja läpimitta 2,0 - 2,5 metriä. Korkein kohta on pohjoisreunassa, eteläpuolelta sitä on ehkä purettu.

Hiidenvaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Puolanka - Hyrynsalmi tien eteläpuolella Pyssylammesta kaakkoon on Äikänvaara. Sen koillisrinteessä lähellä tietä on puhelinmasto. Paikasta kilometrin verran itään on Hiidenvaaran talo, mutta myös tätä kohtaa Äikänvaaran rinteestä paikkakuntalaiset kutsuvat Hiidenvaraksi.
Puhelinmastosta noin 0,1 kilometriä itään on vanhaa kuusikkoa, jossa on useita rakennuksenpohjia ja muita asutusjäännöksiä. Huonoissa olosuhteissa tehdyn nopean tarkastelun perustella niitä on ainakin noin 0,1 kilometrin läpimittaisella alueella.

Nuasjärvi Muuraussaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Nuasjärven keskiosassa olevalla pienellä tasalakisella saarella. Saaren laella sijaitsee ainakin 23 hautapainannetta. Painanteeseen 1 tehdystä koekuopasta tuli esille hautaus 79 cm syvyydestä. Saaresta on myös aikaisemman inventoinnin yhteydessä (1992 V. Laulumaa) löytynyt röykkiö.

Naamajärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Naamajärven etelärannalla, noin 60 m rannasta, vajaat 0,2 km rantaan tulevan tien päästä länteen on pieni tervahaudanpohja. Hauta on poikkeuksellisen muotoinen, sillä keskellä olevan syvennyksen muodostaa itään olevan halssin suunteinen oja. Tuon ojan pituus on nelisen metriä, syvyyttä sillä on noin puoli metriä.

Murhikoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kalevalapuistoon kuuluvan Murhisalon alueen Pienen Murhijärven koilliskulmalla Murhikosken länsipuolella. Asuinpaikka sijaitsee nykyisen vene- ja nuotiopaikan alueella. Suurehkon kivistä ladotun nuotiopaikan ympäriltä löytyi kvartsi-iskoksia, samoin kuin alueelle tehdystä koekuopasta.

Onnenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Koiraniemen etelärannalla, Pussilahden pohjoisrannalla, talosta eteläkaakkoon olevalla pellolla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille loivalta peltorinteeltä, joka rannasta laskee jyrkkänä törmänä veteen.

Kolmikanta (1000021144) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajakivi sijaitsee sijaitsee nykyisellä Suomussalmen, Kuusamon Ja Taivalkosken rajalla, suoalueiden keskellä olevalla pienellä kukkulalla Somerjärven eteläpuolella.
Pyöreä kivisokkeli, läpimitta 1,8 m ja korkeus 0,3 - 0,4 m ja keskellä iso pystykivi, jonka korkeus 0,7 m. Pystykivestä löytyi inventoinnissa hakkauksia, viistossa yläpinnassa kruunu ja viivakuvia, etelälaidalla lyhyt viiva ja luku 722, itälaidalla viivoja (kirjaimia?). Kivessä ja sokkelissa on oranssilla maalilla tehtyjä reittimerkkejä sekä sokkelissa kirjoitukset (Kuusamo, Suomussalmi, Taivalkoski). Kruunun muoto ja ilmeinen vuosiluku 1722 viittaavat Uudenkaupungin rauhan jälkeinen rajaselvitykseen. Tässä kyseessä on kuitenkin Kajaanin linnanläänin rajakivestä, joka sijaitsee entisen linnanläänin sisärajalla.

Sääskenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 0,9 kilometriä Heinijoen Ristijärven Likolahdesta pohjoiseen, Sääskenkankaan lounaisrinteessä, 0,1 kilometriä Rehvelintiestä etelään. Rinteen juurella maasto muuttuu suoksi. Paikalla on ollut avohakkuu ja sen jälkeen maan pinta on äestetty.
Äestys on vahingoittanut jonkin verran kohdetta. Paikalla on miilukuoppa, jonka halkaisija on noin 4,5 metriä ja syvyys 0,8 metriä. Siitä viitisen metriä länteen rikotussa maanpinnassa on näkyvissä kuonaa. Miilusta kymmenen metriä luoteeseen on näkyvissä palanutta kiveä. Osassa kiviä on kiinni kuonaa. Ilmeisesti kyseessä on sulatusuunin paikka, vaikka kiviä näyttää olevan melko vähän.
Kesän 2014 tarkastuksessa kävi ilmi, että kohde on lähes täysin metsäkoneen tuhoama.

Nokkavaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Nokkavaara on noin 25 metriä ympäristöään korkeampi vaara Ison Tipasjärven länsipuolella, 0,3 kilometriä Taivaljärvestä itään. Perävaarantien ja jyrkän länsirinteen välissä on sijainnut Nokkavaaran tila. Paikalla on nyt nähtävissä vajaan 150 x 50 metrin kokoisella alueella ainakin kaksi rakennuksenpohjaa ja 18 viljelyröykkiötä. Ne sijaitsevat osaksi vanhassa sekametsässä, osaksi nuorehkossa taimikossa. Talo on merkitty pitäjänkartastoon, se on ilmeisesti jäänyt autioksi 1890-luvulla.

Perävaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Perävaara sijaitsee Ison Tipasjärven länsipuolella Taivanjärven ja hukkalammen välissä. Vaara kasvaa vanhaa kuusikkoa, ympäristö on taimikkoa, jossa maan pinta on muokattu. Perävaarantielä Nokkavaaran kohdalta lähtee ajoura tai polku itäkaakkoon. Se kulkee Perävaaran halki sen korkeimman kohdan kautta. Perävaaralla sen vieressä on 180 metrin matkalla ainakin 16 viljelyröykkiötä ja vaaran korkeimmalla kohdalla talon pohja. Perävaaran talo on merkitty pitäjänkartastoon, se on ilmeisesti jäänyt autioksi 1890-luvulla.

Akkosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkojärven länsipuolella, 1,1 km länsiluoteeseen Terva-ahon talosta, pohjois-etelä-suunnassa alenevassa rinteessä. Paikalla on runsaan metrin syvyinen ja 6,5 metrin syvyinen miilukuoppa. Valleineen miilun koko on noin 12,5 metriä. Siitä kymmenisen metriä itään on 10 metrin pituinen kumpare ja seitsemän metriä itäkaakkoon kolmen metrin pituinen kumpare. Niiden ympäristössä on kuonaa ja palanutta kiveä. Kohde on hyväkuntoinen.

Jaakonaho (1000021318) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kilometrin verran Kokkojärven pohjoispuolella olevan Jaakonaho-nimisen soiden ympäröimän kunpareen itä-/kaakkoispäässä, aivan rämeen reunassa. Paikalta oli metsä hakattu ja maanpinta muokattu. Muinaisjäännöksestä oli siksi vaikea saada kokonaiskäsitystä. Selvimmin erottui noin 5 m läpimittainen (miilu)kuoppa. Sitä oli nähtävästi jonkin verran kaiveltu. Kertoman mukaan alueella on ollut sotaharjoitus ja kuoppaa oli käytetty korsuna. Kuopan syvyys oli nyt noin 1,2 m. Kymmenisen metriä siitä etelään oli toinen, varsin epäselvä kuoppa. Se saattaa olla luontainenkin painanne. Kuoppien välissä, lähempänä epäselvää kuoppaa oli metsäauran tekemässä ojassa kuonaa ja palanutta kiveä. Kuonaa näkyi tosin vain joitain paloja. Varsinaista hyttikumpua ei paikalla pystytty havaitsemaan.

Matalalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 0,8 km länteen Raatevaarasta, Hyttiaho nimisen, soiden ympäröimän metsäisen harjanteen kaakkoiskärjessä. Paikalla on hakkuuaukea, joka ei näy peruskartassa. Matalalampi sijaitsee kohteesta runsaat 0,1 km koilliseen. Alue on soistuvaa, hiekkaperäistä kangasmetsää.
Kohde käsittäämiilu kuopan, jonka halkaisija on noin 5,5 m ja syvyys 1,3 m. Sen kaakkoispuolella vajaan kymmenen metrin päässä on kaksi kasaa. Läntisen, 4 m läpimittaisen ja 0,3 m korkean kasan päällä on palanutta kiveä, itäisen, 5 m läpimittaisen ja 0,6 m korkean kasan päällä on rautakuonaa.

Rempsunsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kaakkoissuuntaan alenevassa rinteessä suon reunassa, noin 0,2 km itäkaakkoon Rempsunlammesta ja 1,2 km eteläkaakkoon Karjalan talosta. Paikka on pahoin vaurioitunut metsänhoidollisissa toimenpiteissä. Kohteella on havaittavissa paltteen ympäröimä suurehko kuoppa, jonka syvyys on noin 1,4 metriä ja sisäpinnan läpileikkaus n. 5,5 m. Kuopan ympärillä on hiiltä. Havainnointia vaikeuttivat kaksi syvää ojaa, jotka oli kaivettu alueen halki. Ojien väliin jää n. 15 metrin levyinen alue kuopan lounaispuolella, jossa on kivi- ja kuonakasoja. Kuonaa paikalla on kohtalaisen paljon.

Pilkkalehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteen sijaitsee Karjalan talosta 0,2 km kaakkoon hakkuuaukealla. Kohteesta, noin 25 metriä pohjoissuuntaan on raivattu uutta peltoa. Kohde on tutkittu Museoviraston toimesta 1983. Kohde sijaitsee kuivalla hiekkapohjaisella kangasmaalla ja se erottuu kaivausten johdosta varsin hyvin muusta maastosta.
Paikalla on vierekkäin kaksi miilukuoppaa, joista suuremman, lounaassa sijaitsevan halkaisija on 7,0 m ja pienemmän 5,3 m, syvyydeltään ne ovat 1,4 ja 1,0 metriä. Molempia ympäröi korkeahko palte. Suuremmasta kuopasta 5 - 13 m luoteeseen on kuonakasoja ja kivistä kasattu säännöllisen muotoinen kasa, ilmeinen hytin jäännös. Miilukuoppien halki itäkoillisesta länsiluoteeseen on tehty noin 2 m levyinen ja 21 m pituinen kaivausoja. Ojan itäpäähän on tehty sitä vastaan kohtisuora, 11 m pitkä, pienemmän kuopan halkaiseva oja, lännessä koeoja kääntyy suorakulmaisesti pohjoisluoteeseen ja menee kuona alueen halki 12 m päähän.

Pirttilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Nuottijärven pohjoispuolella, Hakokylään vievän tien ja Pirttilammen välissä, 1,0 km peruskarttaan merkitystä Ahvenlahden talosta itäkoilliseen, korkeiden kumpareiden välissä lähellä suon reunaa. Paikalla kasvanut mäntymetsä on hakattu ja maanpintaa kevyesti muokattu. Kohde on lievästi vahingoittunut tässä yhteydessä.
Paikalla on poikkeuksellisen suuri miilukuopa, halkaisija on noin 7 metriä ja syvyys 1,5 metrin luokkaa. Kuoppaa ympäröi selvä palte. Kuopasta 4 m lounaaseen on puolisen metriä korkea ja halkaisijaltaan 2,5 - 3,0 m korkea kumpare, jossa oli palanutta kiveä, johon oli tarttunut palanutta savea ja rautakuonaa. Kyseessä on mitä ilmeisimmin pelkistysuunin jäännökset. Kummun länsipuolella oli maassa kuonaa, mutta varsinaista kuonakasaa paikalla ei ollut.

Hytinaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 0,6 km lounaaseen Vaarannivan koulusta, pienen puron lounaispuolella, lännestä itään laskevassa rinteessä. Kohteen ympärillä on vanhaa sekametsää.
Kohteella on kaksi kuoppaa, molemmissa on paltetta. Toisen halkaisija on 4,5 m ja syvyys 1,2 m. Toinen sijaitsee 11 m luoteeseen, sen halkaisija on 4,3 m ja syvyys 1,0 m. Kuoppien välissä, lähempänä luoteista kuoppaa on noin 5 m pitkä kasa, jossa on palanutta kiveä ja kuonaa. Sen itäpuolella on vielä palaneita irtokiviä ja kuonaa. Sekä kumpua että molempia kuoppia oli pengottu äskettäin.

Naamankajärvi SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Naamankajärven eteläpään itäpuolella, arviolta 0,5 km päässä järvestä ja 100 m Naamankajärven eteläpuolitse menevän metsäautotien pohjoispuolella. Paikka on osaksi hieman soistunutta moreenimaata, jossa on melko paljon suurehkojakin kiviä. Jonkin matkaa kohteen itäpuolella on melko jyrkästi nouseva rinne, etelään ja itään jatkuu suhteellisen tasainen moreenimaa ja pian kohteen pohjoispuolella lähtee rinne laskemaan kohti suota.
Kohde on vahingoittunut paikalla tehdyissä metsänhoidollisissa toimenpiteissä. Metsäaura oli vetäissyt ilmeisesti hyttikummun itäkaakkoisreunan hajalle. Paikalla on matala kumpu ja noin 3 m alalla palanutta kiveä ja kuonaa. Kummun luoteispuolella on noin 4 m halkaisijaltaan oleva miilukuoppa, jonka itäreunaa aura on leikannut. Miilukuopan eteläpuolella oli vielä toinen, auran pahoin rikkoma epämääräinen pienehkö kuoppa, jossa oli turpeen alla hiilenpaloja.

Peurosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kortejärven itäpään pohjoisrannalla, Parkkilan talosta km 3,1 itään. Paikalla on noin 150 x 80 m kokoinen Peurosuon ympäröimä soraharjanne järven rannassa. Harjanne kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena on puolukkaa.
Harjanteen länsipäässä on miilukuoppa, jonka halkaisija on noin 6 m ja syvyys 0,9 m. Miilu on tehty rantaan laskevaan rinteeseen siten, että sen pohjoisreuna on rinteen korkeimmalla kohdalla. Pohjoisreunaa lukuunottamatta miilussa on selvä reunapalte.
Noin 40 m miilukuopasta itäkaakkoon, 7 m Kortejärven rannasta on 0,2 - 0,3 m kokoinen ja 1,5 m läpimittainen sammaleen peittämä kumpu, jossa on palanutta kiveä ja kuonaa. Heti sen kaakkoispuolella on ilmeisesti tuhottu hytin paikka. Noin 3,5 m läpimittaisesta ja 0,4 m korkeasta kumpareesta, jossa on suurehkoja kiviä, on keskeltä purettu kaikki kivet noin 1,5 m alalta. Sitä on käytetty nuotionpaikkana.
Noin 25 m hytin paikasta pohjoisluoteeseen on harjanteen rinteessä nelikulmainen, luode kaakko suuntainen, 2,7 x 1,4 m kokoinen ja 0,6 m syvyinen kuoppa. Sen seinämät ovat melko jyrkät, länsi- ja lounaissivuilla on selvä reunapalte.

Rautaruukinaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Aumalammen kaakkoispuolella, 0,5 km Aumasalon talosta eteläkaakkoon. itään alenevassa rinteessä. Kohteesta n. 50 metriä itään on Heinisuo.
Maanpinta on laikutuksessa rikottu ja hytti on kertoman mukaan siinä yhteydessä särkynyt. Paikalla on pieni tervahaudan pohja, joka on ehkä tehty miilukuoppaan. Siitä 6 - 13 m etelään oli maassa kuonaa ja palanutta kiveä.

Tervajoki NW (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kortejärveen kaakosta laskevan Tervajoen lounaisrannalla lähellä Kortejärveä, Parkkilasta tulevan tien pohjoispuolella, tien ja joen välissä. Paikka on Tervajoen ylittävästä sillasta tietä pitkin runsaat 150 m länteen, tien ja joen välisen 50 m matkan puolivälissä. Paikka on rinteen juuressa, joen varren suon reunassa. Metsänhakkuun jälkeen rinteeseen on kaivettu ojia ja maan pintaa on siinä yhteydessä pahasti sotkettu.
Suon reunassa rinteen juurella on noin 2 m läpimittainen ja 0,2 m korkuinen kumpare, joka on rikottu ojanteossa. Rinteen suuntaisen ojan pää on juuri kumpareen keskellä. Ojan teossa on tullut esiin rautakuonaa ja palanutta kiveä. Ympärillä ei näkynyt mitään muuta raudantekoon viittaava, tämä saattaa johtua siitä että maan pintaa on sotkettu pahasti ojia kaivettaessa.

Ketola (1000021339) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde Mikitänjärven lounaisrannalla, 0,1 m pohjoisluoteeseen Ketolan talosta pellon laidassa etelä-pohjoissuunnassa hiukan alenevassa rinteessä. Kohteen itäpuolella on peltoa.
Paikalla oli kaksi mahdollista miilunpohjakuoppaa vajaan 20 m etäisyydellä toisistaan. Molemmissa on reunapalte ja niiden pohjalta löytyi jonkin verran hiiltä. Kuopat olivat sisäpinnasta mitattuna leveydeltään 2,5 ja 2,8 metriä. Pienempi sijaitsi laitumena olevalla pellolla, sen päältä löytyi kuonakimpale. Suurempi sijaitsi eteläkaakossa, paikalle tulevan peltotien itäpuolella. Se oli kasvillisuuden peittämä, sen päällä oli palanutta
kiveä ja kuoppa on jossain vaiheessa täytetty tavaralla. Kohteen etelä - kaakkoisreunassa on ennen sijainnut sauna. Paikalla kerrotaan olleen raudanvalmistuspaikka, mutta kuonakimpaletta lukuunottamatta paikalla ei havaittu muuta suoranaista merkkiä raudan valmistuksesta.
Tarkastuksessa 2021 havaintomahdollisuudet huonot. Pellon kulmassa tervahauta/hiilimiilu, saarekkeen reunalla rakennuksen pohja sekä saarekkeessa muualla matalia kiveyksiä.

Kokkojärven Hyttiniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kesämökkitontilla Kokkojärven pohjoispään länsirannalla olevalla pienellä niemellä runsaat 0,4 km Pajuniemen talosta pohjoisluoteeseen. Kohteesta on rantaan matkaa n. 30 m. Hyttiniemeen on rakennettu kesämökki ja sauna. Maasto on ympärillä suoperäistä, niemen kohta on ympäristöään korkeampi ja kuiva.
Paikalla on ollut Museoviraston kaivaus 1982. Kohde sijaitsee pienellä horsmaa ja heinikkoa kasvavalla kumpareella, puustoa ei juuri ole. Lähiympäristö on mäntymetsää. Suoritettujen kaivausten johdosta havaintomahdollisuudet olivat paikkaa inventoitaessa hyviä. Hytti on kaivettu auki ja sen rakenteet on hyvin nähtävissä. Siinä on nelikulmainen kivistä ladottu, noin 2 x 2 m kokoinen perustus ja noin 1 x 1 m kokoinen osaksi sortunut yläosa. Eteläsivulla perustuksen ja yläosan liittymäkohdassa oli seinämän läpi laitettu rautaputki. Noin 8 - 9 m päässä hytistä koillissuuntaan on iso paltteen ympäröimä miilun pohja. Sen syvyys on n. 1,5 m ja läpileikkaus n. 6 m. Kuonaa oli kohtalaisen paljon yhdessä kasassa hytistä 2 - 3 m kaakkoon.

Iivonniemi (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iivonsalmen itärannalla, 0,3 kilometriä Tapionmäen talosta länteen. Paikalla on koivikkoa loivasti rantaan viettävässä rinteessä.
Perimätiedon mukaan jäällä on tapettu kolme Iivanaa ja heidät on haudattu Iivonniemeen. Niemessä on kolme painannetta. Pohjoisin on kaakko - luode suuntainen, epämääräisen muotoinen 2 - 3 x 1,5 metrin kokoinen. Siitä kolme metriä etelään on samansuuntainen, 3 x 1 metrin kokoinen selvä kuoppa. Siitä neljä metriä itään on hyvin epäselvä painanne.

Kyynäspäänniemi (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kyynäspäänniemi sijaitsee Kajaaninjoen pohjoisrannalla, linnanraunioiden ja Koivukosken voimalaitoksen välissä. Niemellä olevan harjanteen pohjoispäässä, niemen tyvessä, pari metriä niemen kärkeen johtavan puistokäytävän itäpuolella on noin kolmen metrin pituinen, kahden metrin levyinen ja 0,3 metrin syvyinen, pohjoispäästä avoin painanne. Ilmeisesti kyseessä on venäläisen isonvihan aikaisen tykkipatterin jäännös. Se on merkitty linnankomendantti Didrik Trolinin tekemään Kajaanin kaupungin puolustussuunnitelmaan vuodelta 1739.
Inventointiajankohtana vuonna 2016 tykkiasema oli korkean heinäkasvillisuuden peitossa eikä erottunut juuri lainkaan. Lisähavaintoja kohteesta ei tehty.

Kalmanrinne (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oravinvaaran eteläpuolella, Vanha-Mikkola nimisestä tilasta noin 290 metriä lounaaseen. Kohde sijaitsee lounaaseen loivasti viettävässä rinteessä, korkeuskäyrä 220 alapuolella. Ympäristössä kasvaa kuusi-mänty sekametsää. Kohteessa on ainakin 19 kappaletta kuoppajäännöksiä. Kuoppien koko on vaihteleva 0,8-3,6 x 0,8-2,4 metriä. Syvyys vaihtelee 0,3-0,8 metriin. Suurin osa kuopista on kuitenkin 0,7 metriä syviä. Tarkastus tehtiin lumen ollessa maassa, joten havainnot eivät ole aivan luotettavia.

Olkiniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Pienen Tipasjärven Olkiniemen koillisrannasta nousevan rinteen päällä, noin 80 metriä rannasta ja runsaat 0,3 kilometriä niemen kaakkoiskärjestä on tervahaudanpohja. Alueella on riehunut trombi ja sen seurauksena se on hakattu aukoksi, samassa yhteydessä maanpintaa on kevyesti muokattu. Nyt paikka kasvaa mäntytaimikkoa. Tervahaudan päällä kasvaa pari pienehköä kuusta ja koivua, kaatuneiden puiden kannot ovat jonkin verran rikkoneet sitä. Haudan halkaisija on yhdeksän metriä ja syvyyttä sillä on metrin verran. Halssi on pohjoisessa. Vallia reunustavat ulkopuolelta kuopat.
Lidar 5p -korkeusmallissa kohteessa näkyy yhteensä kolme selvää tervahautaa, jotka on kaikki tunnistettu myös LIDARK-hankkeessa. Maastossa tarkastamattomat tervahaudat merkitty alakohteiksi.

Tölppä (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Lähellä Kalmoniemen kärkeä, 0,2 kilometriä Niemelän talosta etelälounaaseen on suuria mäntyjä kasvavalla kankaalla, noin 40 metrin päässä rannasta 10 metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on kohti lounaassa olevaa rantaa.

Kourulampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Ison Tipasjärven koillispuolella, Kourupuron talon kohdalla, vajaat 0,3 kilometriä talosta pohjoiskoilliseen ja 150 metriä länsiluoteeseen Kourulammesta on tervahaudanpohja. Se sijaitsee hakkuuaukealla ja sitä on metsänhoidollisissa toimenpiteissä jonkin verran rikottu äestämällä sen yli. Haudan halkaisija on noin kuusi metriä ja syvyyttä sillä on 0,6 metriä. Halssi on koillisreunassa.

Lontanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Lontanniemen itäpuolella olevan pienen lahden etelärannalla, 0,8 kilometriä Lontan talosta länsiluoteeseen, on tervahaudan pohja. Se sijaitsee rantatörmässä lahden pohjukkaan laskevan puron länsipuolelle. Ympäristö on kuusimetsää, aluskasvillisuutena oli runsaasti metsätähtiä. Hauta on hieman poikkeuksellisen muotoinen. Sen halssi on rantatörmässä pohjoisessa ja jatkuu syvänä ojana haudan keskelle. Haudan läpimitta on 7–8 metriä, reunojen paikka on hieman epäselvä. Syvyyttä haudalla on metrin verran, mutta haudan eteläreunalla on kumpareet, joista mitaten syvyyttä on noin kaksi metriä. Haudan päällä kasvaa koivua ja kuusta.

Kilpelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven etelärannalla, Juuvanniemen ja Sormulan välissä olevan käytöstä jääneen pellon itäpuolella on tervahaudan pohja. Paikka sijaitsee runsaat 0,3 kilometriä Kilpelän talosta länsiluoteeseen, noin 50 metrin päässä rannasta, kuusimetsässä. Haudan läpimitta on kahdeksan metriä, syvyyttä sillä on puoli metriä. Pitkä matalahko halssi on luoteeseen.

Muhola (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven etelärannalla, Korholanmäen kohdalla on tervahaudanpohja. Se sijaitsee 0,6 kilometriä Muholan talosta koilliseen, mökkitien koillispuolella, kesämökkitontin 765-403-3-30 länsikulmassa, 50 metrin päässä rannasta. Rantaan laskevassa rinteessä kasvaa hongikkoa ja pihlajaa. Viidentoista metrin läpimittaista hautaa ympäröi selvä reunapalte, haudalla on syvyyttä vajaa metri. Halssi on pohjoisreunassa.

Vattukorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Korholanmäellä, Nuasjärven etelärannalla, Korkea-ahon kohdalla, Haapaniementien eteläpuolella on tervahaudanpohja. Se sijaitsee vanhassa kuusikossa 0,2 kilometrin päässä rannasta, luonnonsuojelualueella. Hautaa ympäröi selvä reunapalte, haudan halkaisija on 10 metriä, sen syvyys on runsaat puoli metriä. Halssi on eteläreunassa.

Tikkalahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tikkalahteen etelästä laskevan puron itätörmällä noin 130 metrin päässä puron suusta. Suuremman haudan halkaisija on noin yhdeksän metriä, syvyyttä sillä on 0,7 metriä. Heti sen kaakkoispuolella on neljän metrin läpimittaisen ja puolen metrin syvyisen tervahaudan pohja. Molemmissa halssi on lounaaseen. Paikka kasvaa pääosin nuorta kuusikkoa.

Petäjäniemi (1000022163) (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven etelärannalla, Petäjäniemen pohjoiskärjen länsityvessä olevan pienen lahden pohjukan rantatörmän päällä on tervahaudanpohja. Paikka kasvaa täysikokoista kuusikkoa. Haudan läpimitta on yhdeksän metriä ja syvyys puoli metriä. Halssi on pohjoisessa.

Kirnukallio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven pohjoisrannalla Pikkukylässä, Kirnukallion itäpuolella olevan lahden pohjukan länsireunassa, korkean törmän päällä on tervahaudanpohja. Paikka on sekametsää kasvava hakkuualueen reuna. Selkeästi erottuvaa paltetta on vain alarinteen puolella. Haudan läpimitta on 10 metriä ja syvyys 0,8 metriä. Halssi on kaakossa.

Vanhatalo (1000022168) (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven pohjoisrannalla Korvanniemellä, Hirsiniemen mantereesta pohjoisessa erottavan lahden luoteissuulla on tervahaudanpohja. Se sijaitsee kaikesta päätellen käytöstä jääneen suuren kesämökin ja rannan välissä, rantatörmän päällä. Hautaa ympäröi varsin selvä reunapalte, jonka päällä kasvaa suuria honkia. Muuten tervahaudalla kasvaa pientä lehtipuuta, aluskasvillisuutena on lehtokasveja.Haudan halkaisija on kahdeksan metriä ja syvyys 0,8 metriä. Halssi on idässä.

Kitusentie (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven pohjoisrannalla, Rimpilänniemen Iso-Kituseen laskevassa länsirinteessä, noin 50 - 100 m rannasta on tonttien 765-405-8-47 ja 51 alueilla kolme tervahaudanpohjaa. Rinteessä on täysikasvuista mäntykangasta.
LIDARK-aineiston perusteella kohteessa olisi vielä neljäskin tervahauta.
ks. alakohteet.
Tarkastus 2024: Kohteessa todettiin olevan neljä tervahautaa. Neljäs tervahauta dokumentoitiin.

Jysmänniemi (1000022179) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nuasjärven pohjoisrannalla, Vietonkylän Jysmänniemen pohjoistyvessä puoli kilometriä Hietalahden talosta koilliseen on rantatörmän päällä tervahaudanpohja. Paikka kasvaa kuusta ja mäntyä, aluskasvillisuutta on hyvin vähän. Hautaa ympäröi selvä reunapalte, jonka päällä lounaassa on puolitoista metriä korkea muurahaispesä. Haudan läpimitta on 10 metriä ja syvyys 0,3 metriä. Halssi on kaakossa olevassa rantatörmässä.

Louhenpolku 3 (Asuinpaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven etelärannalla, runsas kilometri Jormasjoen suusta länteen ja Telkkälä talosta 0,4 kilometriä pohjoiseen, Louhenpolun ja runsaan 350 metrin päähän rantaan johtavan mökkitien risteyksen koillispuolella on kaksi talonpohjaa. Pitäjänkartastossa paikalle on merkitty asutusta, sen sijaan vuonna 1941 painetussa taloudellisessa kartassa ei tällä kohdalla ole mitään merkintää. Paikka kasvaa nyt tiheähköä nuorta havumetsää, maaperä on muhkuraista. Muita jäännöksiä talonpohjien lisäksi ei paikalla havaittu.

Kamari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Korvanniemessä, Nuasjärven Kamarin luoteisrannalla olevan kumpareen päällä on mahdollinen pyyntikuoppa. Paikka sijaitsee kolmisenkymmentä metriä länsiluoteeseen Kamarin rannalla olevasta kesämökistä ja 50 metrin päässä rannasta. Särkän päällä olevan kuopan läpimitta on 3–4 metriä ja syvyys 0,7 metriä. Paksuhkon sammaleen alla kuopassa on harmaa huuhtoutumiskerros. Muita kuoppia ei lähistöltä löytynyt. Alue on harvaa mäntykangasta, maaperä kivetöntä hiekkaa.

Paskolahti (Asuinpaikat)
Tuntematon ajoitus; Nuasjärven etelärannalla, Korholanmäestä kaakkoon, vajaat 0,1 kilometriä Paskolahden etelärannasta on talonpohja. Se sijaitsee heti rannassa olevalle kesämökille vievän tien länsipuolella. Pohja on luode–kaakko -suuntainen, kooltaan 4 x 4 metriä. Selkeiden seinävallien päällä kasvaa suuria kuusia. Oviaukko onkaakkoisseinässä, pohjoisnurkassa on kahden metrin läpimittaisen ja 0,7 metrin korkuisen kiukaan jäännökset.
1950-luvulla paikallinen perimätieto kertoi talossa asuneen Elli Paulin -nimisen henkilön. Talon vieressä kerrotaan olleen myös navetan jäännökset, nyt niitä ei pystynyt havaitsemaan. Paikalla on lisäksi uudemman ladon jäännökset. Sen enempää pitäjänkartastossa, kuin 1941 painetussa taloudellisessa kartassa ei ole tällä kohdalla mitään merkintää.

Piskosentörmä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oulujärven alueella, Manamansalon kaakkoisrannalla olevan Harjaaniemen kohdalla, Harjaaniemen pellon länsipäästä noin 0,2 km pohjoiseen ja Harjun talosta 0,8 km itään. Alue on jäkäläkangasta, kohteen itäpuolella on hakkuuaukea, ja vieressä kulkee metsätie. Paikalla on 4,5 m läpimittainen ja 1,2 m syvä kuoppa. Kuopan pohjalla on tasanne, jonka reunaa on hieman kaiveltu. Kuoppaa ympäröi selvä reunapalte. Kuoppa sijaitsee kohdassa, josta maa alkaa selvästi viettää rantaa kohden. Kuopan reunalla on puinen kyltti, jossa lukee "sudenkuoppa".
Inventointi 2017: Kohde oli ennallaan. Ympäriltä on hakattu jonkun verran metsää.

Lammaspuronsuu 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ei määritelty; Tervahauta on tien ja Nurmesjärven välisellä metsäalueella, Lammaspuronsuu W -nimisen kivikautisen asuinpaikan lounaispuolella. Kasvillisuus on varttunutta kangasmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 8 m, syvyys 0,5 m. Vallit ovat massiiviset. Halssi laskee pohjoiseen ja on kolme metriä pitkä ja 1,5 m leveä. Vallin ulkopuolella on tuuletusaukot. Tervahaudan keskellä on pieniä puita ja vallin päällä suurempi.

Lammaspuronsuu 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Tervahauta sijaitsee samannimisen kivikautisen asuinpaikan vieressä. Tervahaudan halkaisija on 10 m, syvyys 1,5 m. Vallit ovat 2 m leveät. Halssi sijaitsee haudan itäpäässä ja laskee jyrkästi järveen. Tervahaudan päällä kasvaa puita. Kasvillisuus on varttunutta kangasmetsää.

Hiekkaniemi 2 (1000023051) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Tervahauta on Hiekkaniemen keskiosassa. Se on halkaisijaltaan 10 m, syvyys 0,4 m. Kuoppa ei ole aivan pyöreä. Vallit tervahaudan pohjoisreunalla ovat 2 m leveitä. Halssi laskee pohjoiseen. Halssin leveys on metsi ja pituus kolme metriä. Vallissa on tuuletuskuoppien lisäksi muita kuoppia.

Leppikangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Leppikangas on pyöreäkö, noin kilometrin läpimittainen ja runsaat parikymmentä metriä korkea kumpare Kivesvaaran koillispuolella. Sen laen länsiosassa on sijainnut 1960-luvun alussa autioksi jäänyt Lepikankaan talo.
Leppikankaan koillisrinteen alaosassa, pienehkössä sekametsässä on runsaan kahden metrin läpimittainen kivetty kuoppa. Se on alarinteen puolelta avoin. Kuopan syvyys on noin 1,5 metriä. Kuopan pohjalle vierineet kivet ovat selvästi madaltaneet sitä, alun perin syvyyttä on ollut ilmeisesti noin kaksi metriä. Perimätiedon mukaan kyseessä on kalkinpolttouuni. Kalkkikiveä on louhittu joidenkin kymmenien metrien levyisenä vyöhykkeenä noin 50 metriä uunin eteläpuolelle ja 150 metriä uunin pohjoispuolelle.

Kettukangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kettukankaan eteläpuolella, soiden ympäröimässä saarekkeessa, Kokkolantien (valtatie 28) pohjoispuolella, noin 200 m Kettukankaantiestä itään. Paikalla havaittiin seitsemän kuoppaa mäen laella ja sen rinteillä. Ainakin kolme niistä arvioitiin pyyntikuopiksi.

Kettukangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kettukankaan eteläosassa, Leppäkannonsuon länsipuolella, Kokkolantien (valtatie 28) pohjoispuolella, noin 100 m Kettukankaantiestä itään. Paikalla havaittiin neljä kuoppaa matalan mäen laella ja sen rinteillä, lähellä suonreunaa. Suurimmat kuopat valleineen ovat halkaisijaltaan 4x4 m ja enimmillään yli puoli metriä syviä. Missään kuopassa ei havaittu huuhtoutumiskerrosta eikä nokea tai hiiltä. Osan kuopista saattaa sijainnin ja ominaispiirteiden perusteella arvioituna olla pyyntikuoppia. Maaperä alueella on soraa. Maasto kasvaa nuorta mäntymetsää ja mäntypuuvaltaista sekametsää.

Koppakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Katajien peittämä tervahauta, jonka leveys on 13 metriä. Tervahauta sijaitsee 20 metriä suon reunasta, loivasti luoteeseen nousevassa rinteessä. Maaperä alueella on hiekkamoreenia. Tervahaudan halssi on lounaaseen päin. Tervahauta on tiheän katajikon peitossa.

Pieni-Kaakkuri (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on aivan Siikajoen latvalla, Siikajoen pohjoispuolella olevan moreeniharjanteen etelärinteellä. Kyseessä on eteläkaakkoon viettävälle hiekkamoreenirinteelle tehty tervahauta. Tervahauta on ilmeisesti jyrkähköstä rinteestä johtuen soikeahko E-W -suunnassa noin 14 m ja vastakkaisessa suunnassa noin 12 m. Halssi on etelään.
Tervahaudassa oli vanhahko männyn kanto, josta laskettiin karkeasti noin 120
vuosilustoa.

Harjukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on Harjukankaan itäosassa. Maaperä on hiekkamoreenia. Kohdalta puusto on hiljattain hakattu, mutta tervahautaa ei juuri ole vahingoitettu. Paikalla on halkaisijaltaan noin 10-metrinen tervahauta, jonka halssi on eteläkaakkoon.

Iso-Paskolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Paikka on Iso-Paskolammen eteläpuolella, noin 80 m laavusta
lounaaseen. Paikalla on pieni tervahauta, halkaisijaltaan noin 10 m.

Leppimäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Saaresmäen Leppikylässä, noin 200 m Leppikylään vievästä tiestä lounaaseen ja aivan nykyisen voimalinja-aukean luoteisreunassa metsässä. Linjan luoteispuolella on noin 200 m läpimittainen hiekkamoreenikumpare, jonka noin 5 m syvä, soistunut notkelma erottaa idässä olevasta laajasta Leppikylän mäestä. Mäellä kasvaa vaihtelevan ikäistä havumetsää. Tervahaudat sijaitsevat mäen lounaisreunalla.
Inventointi 2021: Kohde on ennallaan. Alakohde 2 (2013: tervahauta b) on myös inv. 2013 kuvauksen perusteella miilu. 2021: Sillä ei ole halssia, ja jyrkät kuopan seinät sekä hiilikerros pohjassa viittaavat yksiselitteisesti miiluun.
Inventointi 2022: Paikalla on kaksi tervahautaa, jotka ovat osittain vaurioituneet vastikään metsänkäsittelyssä. Suurempi on halkaisijaltaan 16–18 m tervahauta. Halssi on lounaaseen. Tervahauta on huomioitu hakkuussa, mutta laikutus on tehty aivan sen laitoja myöten. Itse haudan päälle on kaivettu kuitenkin vain yksi kuoppa. Laikutus oli paljastanut ympäristöstä useita vahvoja hiilikeskittymiä, joiden levintää on kuvattu kartalle (Inventointiraportti s. 14). Pintalöytönä laikutuksesta saatiin myös kappale mustaa tervan kovettamaa hiekkaa, joka lienee peräisin tervahaudan pohjalta. Tällaisen olemassaolo viittaa haudan pitkäaikaiseen käyttöön. Vallin reunasta 9 m itäkoilliseen havaittiin suurehko turpeen peittämä kasa hiiltä. Halkaisijaltaan tämä on noin 4 m. Havainto voidaan tulkita haudasta kerättyjen hiilten varastointikasaksi.
Toinen pienempi kohde sijaitsee suuresta haudasta 40 metriä itäkoilliseen. Tämä on halkaisijaltaan noin 8 m vallien leveyden ollessa 2–3 m. Pohjoispuolella reuna on tosin lähes maan tasalla ja valli on selkeämpi etelässä jyrkän rinteen puolella. Itäpuoleisella vallilla on kiviröykkiö. Kaksi laikutuskuoppaa on rikkonut vallia ja kuoppia on myös heti vallien ulkopuolella. Selkeää halssinpaikkaa ei ole havaittavissa, minkä vuoksi kohdetta on arveltu pohjasäiliölliseksi tervahaudaksi tai hiilimiiluksi. Looginen halssin paikka löytyisi kuitenkin länsilounaan-puoleisesta rinteestä. Vastaavissa paikoissa olevissa pienistä tervahaudoista ei halssi ole aina selvästi havaittavissa ilman kaivaustutkimuksia. Joka tapauksessa kyse lienee todennäköisimmin tervahaudasta myös sijainnin perusteella. Mahdollisesti pientä hautaa on käytetty yhdessä suuren tervahaudan kanssa tästä ylijääneiden tervaspilkkeiden polttamiseen. Koska Leppimäen kohde vaikuttaa pitkään käytetyltä, on mahdollista, että työmiehillä on ollut jonkinlainen asumus lähistöllä. Tällaista ei kuitenkaan yrityksistä huolimatta löydetty.

Heinosenniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Heinosen järven etelästä miltei kahteen osaan jakavan Heinosenniemen lounaistyvessä, järvestä nousevan, melko jyrkän rinteen päällä. Kyseessä on 2,0–2,5 metrin läpimittainen ja 0,7 metriä syvä kuoppa. Siinä on turpeen alla likaisenharmaata hiekkaa, jonka joukossa on runsaasti hiilenpaloja. Kuoppa on selvästi ihmisen tekemä ja reunalla kasvavasta männystä päätellen ainakin yli sata vuotta vanha. Se saattaa olla pyyntikuoppa. vaikka sijainti ei siihen erityisesti viittaa eikä ympäristöstä löytynyt lisää kuoppia. Kertoman mukaan alueella elää nykyään metsäpeuroja.

Huuhtikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Huuhtiniemessä on peruskarttaankin merkitty tervahauta. Se sijaitsee heti niemen kärkeen johtavan tien eteläpuolella 0,3 kilometrin päässä tienhaarasta. Sen läpimitta on noin 15 metriä, syvyys noin metrin ja halssi alarinteen puolelle etelässä. Alueen metsänhoitotöissä puusto on poistettu myös tervahaudan päältä ja ympäristön maanpinta on muokattu. Tervahautaa ei ole vahingoitettu, kuin ehkä hieman länsireunasta.
Tervahaudasta noin 0,1 km länsiluoteeseen, samoin heti tien eteläpuolella oli vuonna 2009 näkyvissä rakennuksenpohja. Vuonna 2013 rakennuksenpohjaa ei muokatussa maassa pystynyt enää havaitsemaan.

Kirkkoniemi (1000023441) (Hautapaikat)
Historiallinen; Korkean törmän päällä oleva tasanne, johon on aidattu vanhan hautausmaan ja kirkon alue. Lähellä rantaa on kirkonpaikkaan ja hautausmaahan liittyvä muistomerkki. Tiedossa ei ole mihin alueen rajaus perustuu.
Ennen Oulujärven säännöstelyn aloittamista tulvat kuluttivat voimakkaasti alueen kivetöntä hiekkamaata. Nyt törmä ja sen alla oleva rantakaista on umpeenkasvanut. Tasanne kasvaa harvassa suuria mäntyjä, mutta myös koivuja sekä tiheää vesakkoa ja pensaikkoa. Aitauksen sisällä on runsaasti erilaisia kuoppia. Osa on usean metrin läpimittaisia ja melko syviä, osa vain matalia painanteita. Suurimmat vaikuttavat jopa siltä, että niistä olisi otettu maata.
Kohde tarkastettiin vuoden 2018 inventoinnissa. Lisätietoja ei inventoinnissa saatu, tiheä kasvillisuus peitti alueen, Oulu-järven pinta oli niin ylhäällä, ettei rannallakaan voitu tehdä havaintoja. . Kirkkoniemen edustaa on tutkittu kaikuluotaa-malla vedenalaisarkeologisessa inventoinnissa vuonna 2014, jolloin havaittiin mahdollinen pystyriuista tehty rakennelma, havaintoa ei ole tarkastettu sukeltamalla.
Paikalla on sijainnut Paltamon seurakunnan kirkko vuosina 1599–1716. Hautausmaa oli käytössä vuoteen 1727 asti. Rannan kulumisen seurauksena ainakin suurin osa hautausmaasta ja molempien siellä sijainneiden kirkkojen paikat ovat vyöryneet Oulujärveen. On epäselvää, missä määrin hautoja on alueella vielä jäljellä. Jotkin alueen painanteet saattavat ulkonäkönsä puolesta olla hautakuoppia.

Matkalamminselkä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee soiden ympäröimän, täysikasvuista havumetsää kasvavan Matkalamminselkä-nimisen kangasmaasaarekkeen luoteispäässä, vajaat puoli kilometriä Matkalammensta itään ja viitisenkymmentä metriä ojitetun Matkalamminkurun reunasta etelään.
Paikalla on tervahaudanpohja ja siitä vajaan neljänkymmenen metrin päässä mahdollisesti tervanpolttajien saunasta peräisin oleva rakennuksen jäännös.

Mökkimaa 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pesiöjärvestä 2,5 kilometriä etelään, 0,4 kilometriä Leväjärven eteläpuolella, Mökkimaa-nimisen kapean, länsi–itä -suuntaisen soiden ympäröimän kangaskumpareen länsiosassa on noin 11 metrin läpimittainen laakea tervahaudanpohja. Sen halssi on kohti pohjoista. Parikymmetnä metriä tervahaudasta etelään sijaitsee rautakautisten esineiden KM 39923 löytöpaikka Mökkimaa 2 1000023518.
Karttaan on merkitty toinen Mökkimaa tästä paikasta puolitoista kilometriä kaakkoon.

Hoikanjoki (777010285) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat soraharjulla, jonka koillispuolella virtaa Hoikanjoki ja eteläpuolella sijaitsevat Särkkälammit. Harjusta on otettu soraa useista kohdista. Viisi kuopista sijaitsee peruskartallakin näkyvän kaakkoisemman sorakuopan kaakkoispuolella, lisäksi kaksi kuoppaa sijaitsee isomman, luoteisen sorakuopan kaakkoispuolella.
Hoikanjoen särkät liittyvät pitkään luode-kaakko -suuntaiseen särkkämuodostelmaan, joka alkaa Yläjatkojärveltä, kulkee Hoikkajärven, Hoikanjoen ja Leväjoen eteläpuolitse Varisjärvelle. Pituutta särkkämuodostelmalla on noin 12 km. Pyyntikuoppia tunnetaan useammasta kohdasta särkkien harjanteilla (Hoikansärkät 139, Yläkatko 283).
Hoikanjoen tuntumasta pyyntikuoppia löytyi kahdesta pesäkkeestä joiden etäisyys toisistaan oli noin 500 metriä. Luoteisessa ryhmässä, peruskartalla näkyvän isomman sorakuopan kaakkoispuolella, sijaitsi kaksi suurehkoa kuoppaa. Isompi kuopista oli noin 4x3 m ja 80 cm syvä, pienempi kuoppa oli pyöreä, noin 2x2 m ja puoli metriä syvä. Kuopat oli kaivettu rinnakkain harjanteelle muutaman kymmenen metrin päähän toisistaan.
Viisi pienempää kuoppaa oli kaivettu niin ikään rykelmäksi, joiden väliset etäisyydet vaihtelivat muutamista metreistä useisiin kymmeniin metreihin. Kuopat olivat kooltaan noin 2.5x1.5 m ja niiden syvyys vaihteli 30 ja 80 cm välillä.
Soraharjanteella kasvaa lähinnä mäntyjä, toisin sorakuoppien ympäristöt ovat jossain määrin pensoittuneet. Aluskasvillisuus on kangasmaastolle tyypillistä puolukkavoittoista varvikkoa, tosin myös mustikkaa kasvaa harjanteella. Pyyntikuoppien lisäksi pitkin harjua on tuoreempia pikkukuoppia, jotka on kuulemma kaivettu soranoton yhteydessä soran laadun varmistamiseksi. Näitä kuoppia ei voi sekoittaa pyyntikuoppiin, sillä turvekaan ei niihin ole vielä päässyt kasvamaan. Myös muita suhteellisen tuoreita kaivantoja havaittiin harjanteella. Niiden tarkoitukset jäivät epäselviksi.

Hepolahti (1000023520) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiiralärven Hepolahden pohjukan pohjoisrannasta kohoavan jyrkähkön rinteen päällä, noin 50 metrin päässä rannasta on vierekkäin kolme tervahaudan pohjaa. Alue on äskettäin hakattu ja maanpinta on muokattu. Tervahautoja ei ole maanmuokkauksessa vahingoitettu.
Tervahaudat on merkitty peruskarttaan.

Raappana (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesiöjärveen etelästä työntyvän Raappananniemen laella. Metsän reunassa, Raappanan talosta noin 50 metriä länteen on kivillä täytetty kolmen metrin läpimittainen miilukuoppa. Siitä seitsemisen metriä taloa kohti on epämääräisen muotoinen, parin metrin läpimittainen matala kumpare, jossa on turpeen alla nokimaata, palanutta kiveä sekä kuonaksi palanutta kiveä. Paikalla on lisäksi rautakuonan paloja. Kumpareen pohjoispuolella on turpeen alla paksuhko kerros hiiltä.
Havainnot viittaavat siihen, että kyseessä on raudanvalmistuspaikka.

Lahnasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitse Lahnasuon koillisreunassa runsaat kolme kilometriä kaakkoon Pesiöjärven Kuvajalahden kaakkoispohjukasta pienellä kumpareella. Lähiympäristö on pientä mäntyä kasvavaa suota, kauempana suo muuttuu avoimeksi ja osaksi vetiseksikin. Kohteen päällä kasvaa pieniä kuusia ja iso koivu.
Pienelle kumpareelle on kaivettu noin 3,5 metrin läpimittainen ja vajaan metrin syvyinen kuoppa. Pintaturpeen alla on, tosin aika ohuelti, hiiltä ja nokimaata. Reunoilta ei löytynyt halssia, joten kyseessä ei ole tervahauta vaan todennäköisesti hiilimiilun jäännös

Koivujärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koivujärven pohjoispuolella, runsaat 0,3 kilometriä järveen laskevan puron suusta itään ja 0,1 kilometriä rannasta on laakea, noin 12 metrin läpimittainen ja 0,6 metrin syvyinen tervahauta. Sen halssi on lännessä

Koivujärven Autio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Koivujärven pohjoisrannalla, noin 100–250 metriä järveen laskevasta purosta itään on asuinpaikan jäännöksiä. Ne ulottuvat vajaan kahdensadan metrin päähän rannasta. Alueella on rakennuksenpohjia, kiviröykkiöitä ja kiviaitoja. Pitäjänkartastoon on tähän kohtaan merkitty talo viljelyksineen.

Hoikanjoen niska (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pesiöjärvestä etelään, Hoikkajärven itäpäästä lähtevän Hoikanjoen niskan pohjoispuolelle on pieni kumpare. Kivikkoisen kumpareen pohjoisosassa on neljän metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen kuoppa. Turpeen alla kuopassa on hiiltä. Kuoppa ei vaikuta tervahaudalta, todennäköisimmin kyseessä on miilun pohja.
Vieressä on samantapainen kuoppa, mutta ilmeisesti siitä on vain otettu maata. Kuopasta 10 ja 25 metriä jokea kohti turpeen alta löytyi pienet kuonanpalaset. Se viittaa radanvalmistuspaikkaan, mutta hytin jäännöksiä tai suurempaa määrää kuonaa paikalla ei havaittu.

Laurinsaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Saareen liittyy tieto, että sitä on käytetty hautapaikkana. Sen luoteispäässä on kolmen metrin etäisyydellä toisistaan kaksi kuoppaa, Niiden pituus on kahdesta kahteen ja puoleen metriin ja leveys runsaan metrin, syvyyttä niillä on puolisen metriä. Kyse saattaa olla hautakuopista.

Virsuniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalan rantatörmän päällä on kahdeksan metrin läpimittainen ja 0,6 metrin syvyinen tervahaudan pohja. Halssi on kohti idässä olevaa rantaa. Tervahaudan päällä kasvaa tiheää sekametsää, ympäristö on hieman suoperäistä sekametsää. Hauta sijaitsee kahden toistaiseksi rakentamattoman rantatontin välisellä kapealla kaistaleella.

Kalmasaari (1000018330) (Hautapaikat)
Historiallinen; Vepsänjärvessä on useita hautasaaria. Yksi on nimeltään Kalmasaari ja se sijaitsee Vepsänjärven itäopäässä. Saaren maaperä on hyvin kuoppainen. Itäosassa saaressa on ympäristöä selvästi korkeampi kumpare jonka päällä on kaksi muista selkeästi poikkeavaa kuoppaa.
Kuopat sijaitsevat pohjois–etelä suunnassa kolmen metrin etäisyydellä toisistaan. Kuoppien koordinaatit ovat p = 7090373, i = 614222 ja p = 7090375, i = 614224. Kummankin koko on suunnilleen 2,5 x 1,5 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Eteläisen suunta on lounaasta kaakkoon, pohjoisen etelästä pohjoiseen. Kyse on mitä ilmeisimmin haudoista. Ei ole mahdotonta, että saaressa on muitakin hautoja.
Saaren hautoihin sanotaan liittyvän runsas tarinaperinne.

Rovastinkivi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oulujärvessä Paltaniemen Pappilanniemen Kirkkoniemen edustan vesialueella, noin 200 metriä rannasta länteen. Kohde on osoitettu kartoilla nimellä "Rovastinkivi". Kyseessä on osittain veden pinnan yläpuolelle ulottuva valkoiseksi maalattu kivi, joka toimii myös merimerkkinä.
Vanhan tarinan mukaan Paltamon pappila on sijainnut Kirkkoniemessä. Ensimmäinen papin asunto valmistui jo 1600- luvulla. Tästä pappilasta on jäljellä vain nurkkakivi eli "Rovastinkivi".
Historialllisesti tiedetään, että Kainuun järjetyksessä toisen kirkon paikaksi määrättiin Paltaniemi. Arvellaan, että Paltaniemen ensimmäinen kirkko sijaitsi nykyisen Kirkkoniemen alueella, lähellä "Rovastinkiveä". Paltaniemen ensimmäinen kirkko tuhoutui vuonna 1626, jolloin maanjäristys tuhosi sen. Nimensä Paltaniemi on saanut jyrkistä, hiekkaisista ja vyöryvistä törmistään.
Kohdetta kuvattiin Kirkkoniemen rannasta teleobjektiivilla, lähemmin kohdetta ei tarkastettu. Kirkkoniemen edustaa on tutkittu kaikuluotaamalla vedenalaisarkeologisessa inventoinnissa vuonna 2014, jolloin havaittiin mahdollinen pystyriuista tehty rakennelma, havaintoa ei ole tarkastettu sukeltamalla.
Lähde: Reijo Heikkinen 2007: Avara Oulu. Elämää Oulujärvellä ja sen rantamilla. Kajaani. Sivut 52-55.
Inventointiraportti: Kajaani, Paltamo, Vaala - Oulujärvi. Oulujärven vedenalaisarkeologinen osainventointi 8.9. - 10.9.2014. Museovirasto, Arkeologiset kenttäpalvelut, Riikka Tevali.

Rajakankaan kivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajakankaan kivi sijaitsee Kuhmon keskustasta itäkaakkoon, Saunajärven tien päässä. Koska se on valtakunnan rajalla, jota ympäröi rajavyöhyke, sinne ei pääse ilman rajavartioston kirjallista lupaa ja opastusta.
Rajakankaan kivi tuli Ruotsin ja Venäjän väliseksi rajamerkiksi Täyssinän rauhan jälkeen vuonna 1596 solmitussa Rajakankaan sopimuksessa. Valtakunnan raja on siitä lähtien pysynyt Kainuun kohdalla tästä pohjoiseen mentäessä muuttumattomana. Niinpä Rajakankaan kivi on edelleen virallinen rajapyykki. Kyseessä on Euroopan vanhin valtioiden välinen raja.
Virallisen rajapyykin muodostaa kolme kiveä, kaksi suurta ja yksi pienempi niiden välissä. Läntiseen kiveen on hakattu vuosiluku 1596, Ruotsin tunnus kolme kruunua ja kuningas Sigismundia tarkoittavat kirjaimet SRS. Kirjainlyhenne IHS CHS tarkoittanee Jeesus Kristusta. Lukuisat muut kirjaimet ovat ruotsalaisen rajakomission jäsenten nimikirjaimia ja puumerkkejä. Osa kirjaimista näyttää olevan myöhempää tekoa. Venäläinen osapuoli piti ehkä sodan tulosta tappiona, eikä siksi ehkä ollut yhtä innokas ikuistamaan nimikirjaimiaan rajapyykkiin, Venäjän puoleisen kiven itäsivulle on hakattu vain venäläinen risti. 1800-luvun alkupuolella Venäjän keisarikunnan ja Suomen suuriruhtinaskunnan välinen raja tarkastettiin. Tällöin Suomen puoleiseen kiveen hakattiin Oulun kuvernemettiä tarkoittava U (Uleåborg) ja Aunuksen kuvernementtia tarkoittava O (Olonets).
Vuonna 1934 Suomen ja Neuvostoliiton välinen raja tarkastettiin. Tuolloin keskellä olevaan pienimpään kiveen hakattiin rajan taitepistettä osoittava reikä, rajan kulkua osoittava suuntaviiva sekä pyykin numero 662. Suomen puoleiseen suurempaan kiveen hakattiin lisäksi ’Suomi’ ja Neuvostoliiton puoleiseen ’CCCP’.

Matovaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Matovaaran päällä, kivikkoisella taimikkoalueella.
Kohteen kuvaus
Kivistä on ladottu halkaisijaltaan noin 1,5 metriä ja korkeudeltaan 70 cm kokoinen pyykki.

Jauhoniemi 4 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Jauhoniemen koillisosassa, uudistuskypsässä metsikössä.
Kohteen kuvaus
Kasa on koottu kookkaista kivistä, joiden halkaisija on keskimäärin 30 cm. Kivistä on ladottu noin 2 x 2 metrin kokoinen kasa, jonka korkeus on noin 60 cm. Kivissä ei ole merkkejä palamisesta. Röykkiö muistuttaa muita Kuhmossa tavattuja rajamerkkejä. Sen ajoituksesta ei ole tietoa.

Otrossuo 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Kuhmon Ja Lieksan rajalinjalla, Natura-alueella, kallionrinteen ja suon välissä.
Kulmikas kivilatomus, jonka päällä on litteä kivi, johon on kaiverrettu numero 6.
Tulkinta
Rajapyykki, joka on ilmeisesti yli 100 vuotta vanha.

Uuronvaara 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee piston kääntösilmukan vieressä Jonkerin luonnonsuojelualueen pohjoispuolella. Kuviolla on taimikkoa ja runsaasti kelopuita.
Merkkipuu on ehtinyt kaatua ja se on tuettu pystyyn kivillä 1992. Puussa on kirjaimet MP ja vuosiluku 1816. Pilkan yläosa on muotoiltu kirveellä.

Rajasuo (Kulkuväylät)
Historiallinen; Pilkkapuu sijaitsee lähellä Nurmeksen rajaa, vanhan Nurmestien länsipuolella. Kuviolla on taimikkoa.
Elävään puuhun, sen itäpuolen pintaan on tehty syvä pilkka ja siihen on kaiverrettu vuosiluku 1882, kirjain E ja pystysuoraan "HUA?H 1934". Pilkka on haljennut kahtia ja puu on melko laho.

Juurikkalahti (Kulkuväylät)
Kohde sijaitsee Saunajärven etelärannalla. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Rannassa on useita kelopuita, joista monessa on merkkejä kirveen iskuista. Kohteesta koilliseen Huutohiekan rannalla on verkonkuivatusteline.
Puun lounaiskyljessä on osittain umpeenkasvanut pilkka, josta näkyvät vielä luvut 56. Pilkka on noin 40 cm pitkä. Puun ympärys on 2 metriä. Puu on neljän metrin päässä rannasta.
Tulkinta
Vuosiluku puussa voi olla esim. 1956 tai 1856. Koska pilkka on ehtinyt kasvaa umpeen ja puu on varsin iäkäs ja osin keloutunut, arvioidaan vuotta 1856.

Hamaranautio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee korkean mäen päällä olevalla tasanteella Puntarintien länsipuolella. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä ja siellä kasvaa haapaa.
SutiGis:iin on merkitty tieto "vanha asuinpaikka". Paikalta ei löydetty rakennuksen jäänteitä, mutta dokumentoitiin 13 kiviröykkiötä. Paikan nimi Hamaranautio esiintyy jo 1900-luvun alkupuolen kartoissa, joten tilan on täytynyt autioitua tätä aikaisemmin.
Tulkinta
Röykkiöt liittyvät todennäköisesti kaskeamiseen.

Jauhovaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Jauhovaaran huipulla metsänvartijan tilan pihapiirissä. Kuvio on viljelty vuonna 1969.
Rajatulla alueella on 11 kiviröykkiötä. Niiden koko vaihtelee noin kahden ja kymmenen
metrin välillä. Korkeus vaihtelee 0,5 metristä noin 1 metriin.
Viljelyröykkiöitä. Kohde on merkitty muinaisjäännöskohteeksi, koska on todennäköistä, että viljelykset on perustettu tilan perustamisen yhteydessä.
Lisätietoja
Tila on ollut metsänvartijatilana vuodesta 1894. 1950-luvulla tila muuttui metsäteknikon virka-asunnoksi. Vuodesta 1958 Jauhovaara toimi metsätyökämppänä. Se autioitui vuonna 1970.

Kankisuo (Asuinpaikat)
Kohde sijaitsee soiden ympäröimän kankaan reunassa. Kangas on kulotettu ja sillä kasvaa taimikko.
Rakennusjäännös on kookas ( 14 x 5 ) ja siinä on yksi väliseinä (huoneet 8,5 ja 5,5 metriä). Uuni on itäosassa. Pitkät sivut ovat hieman kaakko-luodesuuntaiset. Tulisijan koko on 2,5 x 2,5 metriä ja korkeus noin 80 cm. Kivilaji on pehmeää. Rakenteen päällä kasvavat puut ovat yli 200 vuotta vanhoja.

Hanhikangas (1000024525) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee rinteessä, Vepsäntien länsipuolella, Hanhisuon itäpuolella. Kuviolla on kuivahkoa kangasta ja taimikkoa.
Haudan halkaisija on 4,7 metriä. Halssi laskee koilliseen, jyrkästi alas mäkeä. Halssin leveys on 1,5 - 2 m, syvyys 0,5 metriä ja pituus 4 metriä. Kuopassa on hakkuujätettä. Vallit ovat kapeat. Haudan syvyys on 0,5 metriä.

Pierulampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Vepsäntien länsipuolella, hiekkakuopan tuntumassa. Kohteesta pohjoisluoteeseen sijoittuu Pierulampi. Kuviolla on ns. uudistusvaiheessa olevaa metsikköä.
Haudan halkaisija on 11 metriä ja syvyys noin 2 metriä. Halssi laskee itään. Sen syvyys on 2 metriä, 2,5 metriä leveä ja 6 metriä pitkä. Haudan ympärillä on tuuletusaukot ja ekokantoja.

Puolivälinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee metsäautotien pohjoispuolella, soiden ympäröimällä kuivahkolla kankaalla. Kuviolla on taimikkoa.
Halkaisija on 10 metriä ja syvyys 1 metri. Kuoppa on loiva ja kasvaa kuusentaimia. Halssi laskee koilliseen ja sen on 6 m pitkä. Vallissa on aukkoja. Ympärille on jätetty ekokannot.

Ahvenlamminkangas (1000024528) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee kankaalla Ison Hangaslammen ja Pienen Hangaslammen välissä. Metsäutotie kulkee kohteen eteläpuolelta. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä. Vallista näkyy hieman hiiltä. Halssi laskee etelään. Sen leveys on 1,5 metriä, syvyys 1 m ja pituus 6 metriä. Vallien päällä on pientä vesakoitumista. Haudan pohjalla on suorakaiteen muotoinen kuoppa l x 0,3 metriä.

Sammakkokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Valtimontien ja Vepsäntien risteyksessä. Kuviolla on taimikkoa. Tervahauta sijaitsee keskellä runsasta tervahautakeskittymää, niitä on lähistöllä useita kymmeniä.
Tervahaudan halkaisija on 8 m ja syvyys 0,4 m. Kuoppa on loiva ja sen keskellä on maakasa. Vallin päällä kasvaa puita. Halssi laskee eteläkaakkoon, sen leveys on 1 m ja pituus 3,5 m.

Kangasvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee rinteessä Kangasvaaran eteläosissa. Kuviolla on uudistusvaiheessa olevaa metsikköä.
Haudan kuoppaosa on pieni (halkaisija 2,5 m, syvyys 0,3 m), mutta halssi on kookas (leveys 1,8 m, pituus 3,5 mja syvyys 1 m). Vallit ovat matalat, mutta leveät (3m).

Iso-Valkeainen (1000024531) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee metsäautoteiden risteyksessä, Iso-Valkeainen -järven länsipuolella. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä, halssi laskee luoteeseen. Haudan syvyys on 0,4 metriä.

Kangasjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Sijaitsee Kangasjärven pohjoispuolella, kivisessä rinteessä. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahauta on ryteikön keskellä. Sen halkaisija on 6-7 m ja syvyys 1 m. Muoto saattaa olla hieman pitkulainen. Halssi laskee järven suuntaan ja siinä on paikallaan putki.

Niskalampi (1000024533) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Saunajärventien eteläpuolella, Niskalammen luoteispuolella. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä. Vallit ovat kapeat ja loivat. Halssi laskee kaakkoon ja on 6 metriä pitkä. Haudan syvyys on 0,6 m.

Jauholamminaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Jauholamminahon pohjoispuolen rinteessä, reilut 100 m Ukonlammesta kaakkoon. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahautaa on poltettu samassa paikkaa ainakin kaksi kertaa. Haudassa on kaksi sisäkkäistä kehää ja kaksi halssia. Ulompi halkaisija 14 metriä, syvyys 0,3 m. Suurempi halssi on 2 m leveä, 5 metriä pitkä, 1 metrin syvä. Toinen halssi on noin 1m leveä. 30 metriä haudasta luoteeseen on kivinen neliskanttinen kiuas. Seinien hahmot näkyvät maastossa, mutta puujäänteitä ei ole. Koko 5 x 5 metriä.

Koiravaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Jämäksessä, Koiravaaran itärinteessä. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä.
Tervahauta 1 on matala ja laakea. Sen halkaisija on 6 metriä ja syvyys 0,5-0,8 metriä. Halssi laskee kohti järven lahdelmaa, on 4 m pitkä ja 0,5 metriä syvä. Tervahaudan 2 halkaisija on 5,6 m ja syvyys 0,5 rn. Halssi tulee vallin läpi haudan keskelle. Se laskee alarinteeseen eli pohjoiseen. Halssin pituus on 6 m ja halkaisija 0,5 m. Syvyys on 0,3 m. Päällä kasvaa koivuntaimia ja nuoria mäntyjä.

Koiravaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Koiravaaran itäosassa, lähellä Omelian taloa. Kuviolla on taimikkoa.
Halkaisija 13 metriä, syvyys 1 m. Halssi laskee koilliseen, on 1 m leveä, 1 m syvä ja 4 m pitkä. Päällä kasvaa pieniä puita ja reunoilla isompia mäntyjä. Kuopassa on vanha tynnyri.

Rinteelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee etelään laskevassa rinteessä, suon laidalla.
Halkaisija 9,4 metriä, vallien paksuus 1,5 rn. Pohja on loivan maljamainen ja sen syvyys on 1,5 metriä. Halssi laskee etelään, sen leveys on 2 metriä ja pituus 4 metriä, halssissa on "hyppyri". Haudan keskellä on kolo.

Itälä (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Saunajärventien pohjoispuolella, aivan tien reunassa. Luoteispuolella ovat Itälän vuokrakämpät. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää ja vieressä on kookas muurahaispesä.
Tervahaudan halkaisija on noin 13 m ja syvyys 1 m. Vallit laskevat jyrkästi ja pohja on tasainen. Halssi laskee koilliseen ja on noin metrin levyinen. Tervahaudan päällä on paljon kasvillisuutta.

Renkanlampi 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee noin 300 metriä Renkanlammesta luoteeseen, kankaalla, jossa on varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä, halssi laskee koilliseen. Sen pituus on 3 metriä ja leveys 1,5 m. Haudan seinämät laskevat tasaisesti ja pohja on vaakasuora. Haudan ympärillä on tuuletusaukot ja sen päällä kasvaa 50-60-vuotiasta puustoa.

Renkanlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Kälkäsen länsirannalla, rantapusikossa. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsikköä.
Alla on poltettu isompi hauta ja pienempi sen päällä. Ison halkaisija 12 m ja pienen 8 m. Keskellä on koivu. Haudan syvyys on 1-1,5 m. Halssi laskee järveen, sen pituus on 4 m ja leveys 1,5 m.

Rokonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee rajavyöhykkeellä, noin 300 metrin päässä rajalinjasta. Kohde on suon reunassa kuivahkolla kankaalla ja sen koillispuolella 150 metrin päässä kulkee polku. Puusto on varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervapirtin/-saunan koko on 4 x 4 metriä. Näkyvissä on muutama hirsikerta. Kivinen tulisija on pohjan etelänurkassa. Pirtti on noin 6 metriä kaakkoon haudasta. Tervahaudan halkaisija on noin 8 metriä. Pohja on kuppimainen ja sen syvyys on 60 cm. Halssi laskee etelään, mutta katoaa pian aluskasvillisuuteen.

Romuvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Romuvaaran ja Sarvijärven välissä metsäautotien varressa.
Halkaisija 9 metriä ja syvyys 50 cm. Halssi laskee koilliseen, se on 3 metriä leveä, 1,5 metriä syvä ja 5 metriä pitkä. Vieressä sijaitsee kunnostettu ja suojeltu tervasauna.

Päivänkämmen (1000024545) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee metsäautotien eteläpuolella loivassa rinteessä Päivänkämmenessä, Mäntyvaaran tilan eteläpuolella. Kuviolla on aukeaa.
Tervasaunan koko on 7 x 7 metriä, kiuas pohjoisnurkassa. Perustan päällä muutamia hirsiä ja oviaukkoon johtaa jonkinlainen ramppi. Sen koillispuolella on kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Kaksi hautaa on poltettu päällekkäin. Suurin halkaisija 9 metriä ja sisemmän kuopan halkaisija 5 metriä. Halssi laskee etelään, on metrin syvä ja 3 metriä pitkä. Päällä on ainakin satavuotiaita puita.
Tervahauta 2: 9 metrin halkaisija, kuopan muoto loivan kuppimainen, vallien leveys 1,5 metriä. Halssi laskee etelään.

Pihlajavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Pihlajavaaran etelärinteen tasanteella. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Kuoppa on kuppimainen ja laskee
loivasti. Halssi laskee etelään, sen leveys on 2 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Halssi on pitkä. Haudan päällä on paljon puita.

Kalettomankangas (1000024548) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee kankaalla Lieksantien varressa, Kalettomanlammen eteläpuolella. Kuviolla on taimikkoa. Viereisen Korsupolun varrella on toinen tervahauta.
Tervahaudan halkaisija vallien kanssa on 5 m ja syvyys 1,2 m. Halssin kohdalla on reikä läpi hautakuoppaan, halssi laskee pohjoiseen. Se on 2 m leveä, 0,2 m syvä ja 4 m pitkä. Ympärillä on selkeäpiirteiset tuuletuskuopat.

Honkalampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee piston pohjoispuolella, Honkalammen eteläpuolella. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 12 metriä ja syvyys 1 metrin. Kuoppa on loivasti laskeva ja kuppimainen. Halssi laskee luoteeseen, se on 2 metriä leveä ja 6 metriä pitkä.

Halonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ontojärven Halosensaaressa, sen itäosan etelärannalla.
Tervahaudan halkaisija on 13 metriä. Vallien paksuus on 2 metriä. Pohjalla on rinkimäinen kuoppa. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 3 m ja leveys 1,5 m.

Pelkonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ontojärven Pelkosen saaressa, sen länsiosassa.
Tervahaudan halkaisija on 20 m ja syvyys 0,5 m. Halssi laskee länteen. Vallit ovat kapeat. Puun ympärillä on ekokantoja.

Karhusaari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ontojärven Karhusaaressa, sen eteläosissa.
Tervahaudan halkaisija on 22 m, sen keskus on matala. Keskellä on kehänmuotoinen hiilikasa. Halssi laskee lounaaseen, se on 2 m leveä ja 6 m pitkä.

Ärjä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ontojärven Ärjänsaaressa, sen kaakkoisosassa. Kuviolla on aukeaa.
Kuopan koko on 1 x 1,5 m ja syvyys 0,1 m. Vallit ovat matalat. Haudassa ei ole halssia. Sen keskellä suopursun alla on hiiltä. Rakenne on pieni tai se on täyttynyt maalla. Kyseessä on todennäköisesti pienikokoinen tervahauta tai hiilimiilu.

Ala-Honkinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ala-Honkisen saarella Ontojärvessä. Kohde on saaren pohjoisrannalla. Kuviolla on kuivahkoa kangasta ja uudistuskypsää metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 10,5 m ja syvyys 1 m. Halssi laskee pohjoiseen.

Ala-Honkinen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ontojärven Ala-Honkinen -nimisessä saaressa. Kohde on saaren luoteisosassa, loivassa rinteessä. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 16 m ja syvyys 0,5 m. Pohja on tasainen. Halssi laskee länteen. Haudan keskellä on kookas kuusen kanto.

Ala-Honkinen 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ontojärven Ala-Honkinen -nimisessä saaressa; sen keskiosissa. Kuviolla on uudistuskelpoista metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 9 m ja syvyys 0,5 m. Sen halssi on syvä ja kapea ja laskee lounaaseen. Halssin pituus on 5 m. Haudan päällä kasvaa kookkaita mäntyjä ja koivuja. Haudan ympärillä on tuuletuskuopat.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Ontojärven Ala-Honkinen -nimisellä saarella, sen eteläosissa. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahaudan 1 vallit ovat massiiviset, niiden leveys on 3,5 m. Hautakuopan halkaisija on 2 m. Halssi on iso (leveys 2 m ja pituus 7 m) ja laskee etelään. Hautakuopan syvyys on 1 m. Tervahaudan halkaisija on 17 m ja syvyys 2 m. Vallien paksuus on 3 m. Halssi laskee jyrkästi rinnettä alas järveen.

Ylä-Honkinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ontojärven Ylä-Honkinen -nimisen saaren etelärannalla.
Tervahaudan halkaisija on 13 m ja syvyys 1,6 m. Halssi laskee kaakkoon, kohti järveä. Vallit ovat massiiviset. Haudan päällä kasvaa puita.

Riihilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Riihilammen pohjoispuolella, kuivalla kankaalla.
Tervahaudan halssi laskee etelään. Hauta on matala, vain noin 10 cm syvä. Vallin paksuus on pari metriä ja kuopan halkaisija nelisen metriä. Turpeen alla on vähän hiiltä.
Vuoden 2021 inventointiraportissa mainitaan: "Ympäristö on avohakattu ja aurattu joitakin vuosia sitten. Tervahauta on jätetty ehjäksi ja sen syvyys on noin 50 cm."

Hovisuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee suon ympäröimällä Salmisenaholla, sen eteläosissa. Kuviolla on taimikkoa.
Haudan halkaisija on 14 metriä. Vallien leveys on 3 metriä. Hautakuppi on tasapohjainen. Halssi laskee pohjoiseen ja sen pituus on 4 metriä. Valleja kiertää oja. Haudan päällä on
jättöpuuryhmä. Yksi puista on kaatumassa ja sen ilmaan nousseet juuret ovat rikkoneet maanpintaa.

Hovisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Hovisuon ympäröimällä Salmisenaholla. Kuviolla on taimikkoa.
Haudan halkaisija on 7 metriä. Vallin leveys on 2 metriä. Halssi laskee pohjoisluoteeseen ja sen pituus on 5 metriä. Hautakuopan syvyys on 1 metri. Vailien ympärillä on tuuletusaukkoja.

Hovisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee soiden ympäröimän Salmisenahon länsipäässä. Kuviolla on taimikkoa. Kohteen kuvaus
Haudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys 1 metri. Halssi laskee etelään. Valleissa kasvaa muutamia puita ja niiden ympärillä on tuuletuskuoppia.

Kohde sijaitsee soiden ympäröimällä kankaalla, metsäautotien eteläpuolella. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsää.
Tervahaudan 1 halkaisija on 10 metriä, vallien leveys on 3 metriä. Haudan syvyys on 1,2 metriä. Hautakuoppa on loivaseinämäinen ja kupin muotoinen. Halssiaukko näkyy hautakuopan sisäpuolella. Halssi (pit. 5 m) laskee etelään ja siinä on "hyppyri". Valleissa on ketun koloja.
Tervahaudan 2 halkaisija on 8 metriä, vallien leveys on 2 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 5 metriä. Hautakuoppa on jyrkästi laskeva ja kupinmuotoinen. Haudan sisäpuolella on ketunkoloja ja ulkopuolella tuuletusaukkoja.

Kohde sijaitsee Hovisuon ympäröimällä Roninkankaalla, sen länsiosassa. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahaudan 1 halkaisija on 7 metriä. Vallin leveys on 1 metri Ja syvyys 0,4 metriä. Hautakuopan sisäpuolella on kuoppia. Halssi laskee luoteeseen.
Tervahaudan 2 halkaisija on 5 metriä, vallien leveys on 1,5-2 metriä ja haudan syvyys on 0,3 metriä. Halssi laskee lounaaseen. Päällä kasvaa kolme nuorta mäntyä.

Kohde sijaitsee Hovisuon eteläosissa, Roninkankaan etelärinteessä. Kuviolla on taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 15 metriä ja syvyys 1 metri. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 5 metriä. Valleja kiertää oja. Päällä kasvaa kuusia, mäntyjä ja koivuja.

Korkeaniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Jämäslahden pohjoispuolella, lähellä asutusta. Kuviolla oli uudistuskypsää metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 8 m. Sen keskellä on kookas koivu ja valleissa isoja mäntyjä. Pohjalla kasvaa suopursua. Halssi laskee etelään. Sen pituus on 4 metriä, leveys 2 m ja syvyys 1 m. Haudan syvyys on 1 m.

Jänisniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Pesiöjärven koillispuolella olevan Itäjärven rannalla. Jänisniemi on havumetsää kasvava, järveen idästä työntyvä tylppä niemi. Sen eteläkärjestä on löytänyt metallinetsimen avulla rauta- ja pronssiesineiden katkelmia.
Niemestä on metallinetsimellä löytynyt heti turpeen alla olevasta maasta pronssi- ja rautaesineiden katkelmia noin 30 x 20 metrin kokoiselta alueelta, muun muassa kaksi veistä ja tasateräinen nuolenkärki. Maassa oli paikoin runsaasti pienenä silppuna olevaa palanutta luuta. Löytöjen numero on KM 40327:1-11.
Kyseessä lienee jonkinlainen leiripaikka, minkäänlaista rakennusta sinne on epätasaisen maaston vuoksi vaikea kuvitella. Ainoan perusteen muinaisjäännöksen rajaukselle antavat löydöt.

Leväoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee mäntykankaalla suon ja Leväojan laidalla valtion ja yksityisen maan rajalla. Metsän kehitysluokka on uudistuskypsämetsikkö.
Paikalla on pyöreä tervahauta, jonka halkaisija on 14 m. Haudan ympärillä on kaksoisvalli, jonka paksuus on 3-4 m. Halssi sijaitsee lounaassa ja sen pituus on 8 m.

Hoikkajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Hoikkajärven pohjoisrannalla järven ja hiekkaharjun välissä. Paikalla kasvaa harvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus koostuu varvuista ja sammaleesta. Metsän kehitysluokka on uudistuskypsä metsikkö.
Paikalla on pyöreä ja matalahko tervahauta ja tervapirtin jäännös. Tiedot niistä on lisätty rekisterin alakohteet-välilehdelle.

Pajakkajoki Saarikoski möljä (Kulkuväylät)
Historiallinen; Veneenvetomöljä sijaitsee Pajakkajoen Saarikosken pohjoisrannalla.
Kivistä tehty kylmämuurattu möljä on koko Saarikosken kosken mittainen, noin 500 metriä pitkä. Möljä kaartuu seuraten joen muotoa. Möljä on kokonaisuudessaan hyvin säilynyt, mutta siitä on purettu osia. Möljän joen puoleinen reuna on vino ja päällä on tasaisempi alue, jossa on kuljettu veneitä köysistä vetäen ja ohjaten. Möljässä on tasaisin välein veneen köysien kiinnitysrenkaita. Möljä on rakennettu 1800-luvun lopulla. Vuosisadan vaihteeseen viittaa myös paikallisen informantin ilmoittama kaiverrus "1904 K.K." yhdessä möljän kivistä.

Pajakkakoski, eteläranta, rakennuksen pohja 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hyryntien sillan länsipuolella Pajakkajoen etelärannalla, noin 10,5 metrin päässä joen rannasta.
Neliönmuotoisen rakennuksen pohjan koko on noin 5 m x 4,5 m. Pohjan kaakkoiskulmassa on kivistä ja laastista muurattu uuni. Rakennuksesta on jäljellä huonokuntoinen, maatunut puukehikko. Paikalla on kirkasta ikkunalasia.
Rakennuksen pohja on todennäköisesti Myllypirtin rauniot, jotka liittyvät Pajakkakosken rannalla sijainneeseen Tuupalan talon myllyyn. Myllyjä on ollut useita. Tuupalan talon asukkaat Uhlbäckit saivat oikeuden perustaa kotitarvemyllyn Pajakkakosken rannalle vuonna 1778. Lisäksi Tuupalan talolla oli vuosina 1856-1864 mylly sekä vuosina 1860-1864 kotitarvesaha. Tuupalan pienemmän asuinrakennuksen isäntä rakennutti uuden myllyn 1870-luvulla, joka purettiin vuonna 1918.

Töhönpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lentiirasta 7 km länteen, Lentiiranjoen niemessä, Töhönpuron suun länsipuolella, Kokkovaarasta 3,5 km kaakkoon. Paikalla on noin 100 x 100 m kokoinen suorantainen niemi, jonka itäreunassa on muutaman kymmenen metrin läpimittainen, korkea kumpare. Kumpareesta luoteeseen lähtee ympäröivää suota korkeampi, kuiva harjanne. Pohjoisessa kohoaa melko jyrkästi Multikangas, jonka rinteet kasvavat tiheää mäntymetsää. Maaperä paikalla on kivetöntä hiekkaa.
Harjanteelta 50 m pohjoiskoilliseen, aivan suon reunassa olevan törmän päällä on tyypilliseltä vaikuttava N-S -suuntainen pyyntikuoppa, jonka läpimitta on 3,7 m ja syvyys 0,5 m.
Kumpareesta 50 m luoteeseen, luoteeseen lähtevän harjanteen ja Multikankaan yhtymäkohdassa on pieni tervahauta. Tervahaudan ja kumpareen välisellä hajanteella on muutamia epäselviä painanteita, ns. lapinhautoja.
Vuoden 2012 inventoinnissa havaittiin muinaisjäännösalueeksi rajatulta alueelta seuraavat kuopat.
– Kuoppa 1: Kuopan läpimitta on 4 metriä ja syvyys 0,6 metriä. (lienee yllä mainittu)
– Kuoppa 2: Kuopan koko on 3,3 x 2,6. Syvyys on 0,1 metriä.
– Kuoppa 3: Halkaisija on 1,5 ja syvyys 0,5 metriä.
Alueella oli lisäksi tasapohjainen, modernilta vaikuttava kuoppa.

Salmikangas (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Lapinhaudoiksi" nimitetyt neljä kuoppaa sijaitsevat Salmijärven luoteispäähän laskevan Kuumujoen suun pohjoisrannlla, noin 10-15 m rannasta. Kuoppien halkaisija on 2-3 m, ja ne sijaitsevat hyvin lähellä toisiaan.
Seuraavat kuopat havaittiin vuoden 2012 inventoinnissa.
– Kuoppa 1: Kuopan halkaisija on 2,2 metriä ja syvyys 0,3 metriä. Kuopalla on paksut vallit.
– Kuoppa 2: Kuopan mitat ovat 2,8 x 3,6 metriä.
– Kuoppa 3: Kuopan mitat ovat 3,2 x 3 x 0,6 metriä.

Porsainen (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Lapinhaudoiksi" nimitetyt kaksi kuoppaa sijaitsevat Porsainen-lammesta lähtevän puron itärannalla, 30 m lammen eteläpuolella. Kuopat ovat pitkulaisia. Vieressä kulkee tie ja alueen pohjoispuolella lammen rannassa on mökki. Kuopat ovat jyrkän tienleikkauksen vieressä, hiekkakankaan reunassa.

Karankojärvi S (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee rajavyöhykkeellä, Karankojärven etelärannalla, Lentiiran kirkosta 13 km koilliseen, Kuuselan talosta 3 km koilliseen. Paikka on melko tasainen, ja se kasvaa havumetsää. Alueen halki kulkee rajamiesten polku. Paikalla on useita kiviraunioita ja talonpohjia. Kahden talonpohjan nurkassa on kiviraunio eli uunin jäännökset; näissä taloissa on myös seinien sisäpuolle kaivettu kuoppa. Seinien pituus on noin 4 m. Lisäksi paikalla on 7 x 7 m kokoinen kivijalkaa muistuttava rakennelma, joka erottuu selvästi.
Vuoden 2012 inventoinnissa paikalla havaittiin kolme rakennuksenpohjaa, yksi kuoppa ja kolme kivikasaa. Tiedot rakenteista on lisätty rekisterin alakohteet-välilehdelle.

Puhakankangas 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kuhmon kirkosta 32 km pohjoiskoilliseen, Lentiiranjoen vesireitin varrella. Puhakankangas on niemeke, joka sijoittuu vesireitillä sijaitsevan Tervajärven, Kissalammen ja Puhakkalammen väliselle alueelle. Puhakankankaan reunoilla on korkeampia mäkialueita, jotka tekevät alueesta suojaisan. Maaperä on muokattu ja pääosa kankaasta kasvaa taimikkoa.
Rikkoutuneesta maanpinnasta, 175 metrin korkeuskäyrän yläpuolelta poimittiin kvartsi-iskoksia laajalta alueelta. Yksi löydetyistä kvartseista on kaavin. Kohdalta, johon on merkitty piste, löydettiin kvartsisilpun lisäksi palanutta luuta ja palanut siemen. Luusilppu on hyvin pienikokoista, mutta sisältää ainakin yhden kalannikaman.
Luulajianalyysi Kristiina Mannermaa KM 39237:3 Mammalia (nisäkkäät), Esox lucius (hauki), Cyprinidae (särkikalat), Teleostei (kalat), Indet (tunnistamattomat). Luista saatiin radiohiiliajoitus 8870-8830 CalBP (Beta 347477).
Asuinpaikka on rajattu sille alueelle, josta kvartsi-iskoksia löydettiin. On kuitenkin mahdollista, että se on todellisuudessa laajempi. Asuinpaikan etelä- ja lounaispuolella on pyyntikuoppia. Niiden ajoituksesta ei ole tietoa.

Töhönpuro 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Lentiirasta 7 km länteen, Lentiiranjoen niemessä, Töhönpuron suun länsipuolella, Kokkovaarasta 3,5 km kaakkoon. Paikalla on noin 100 x 100 m kokoinen suorantainen niemi, jonka itäreunassa on muutaman kymmenen metrin läpimittainen, korkea kumpare. Kumpareesta luoteeseen lähtee ympäröivää suota korkeampi, kuiva harjanne. Pohjoisessa kohoaa melko jyrkästi Multikangas, jonka rinteet kasvavat mäntymetsää. Maaperä paikalla on kivetöntä hiekkaa. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä.
Kuopan koko on 4 x 3,6 x 0,5 metriä. Se muistuttaa muodoltaan etelämpänä niemekkeellä olevia pyyntikuoppia. Kuopan vieressä on tervahauta.

Järvenpäänkangas (1000025143) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Järvenpäänkankaan pohjoisosissa, metsäautotien eteläpuolella. Kohteen vieressä on tervahauta. Kuviolla on aukeaa.
Kuopan halkaisija on 5 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Sivut ovat loivat.

Puhakankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Alue sijaitsee Lentiiranjoen eteläpuolella, Puhakkalammen ja Kissalammen välissä Puhakkakankaan eteläosassa. Kuviolla kasvaa taimikkoa.
Alueella on kolme kuoppaa. Yksi alueen kaakkoispäädyssä ja kaksi luoteispäädyssä. Kuopilla on etäisyyttä noin 35 metriä.
Kuoppa 1: Alueen kaakkoispäädyssä olevan pyyntikuopan mitat ovat 3,3 x 2,5 metriä ja syvyys noin 0,8 metriä.
Kuoppa 2: Kuoppa on pyöreähkö ja sen halkaisija on noin 2 metriä. Syvyyttä sillä on noin 0,35 metriä. Kuopan luodereuna on äestetty.
Kuoppa 3: Kuoppa on pyöreähkö ja sen halkaisija on noin 2 metriä. Syvyyttä sillä on noin 0,5 metriä. Kuopan lounaispuolella on hieman vallia.

Puhakankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat sijaitsevat Tervajärven ja Kissalammen välisellä kankaalla, joka on kuoppien kohdalta noin 95- 120 metriä leveä. Kuviolla kasvaa taimikkoa.
Alueella on kolme pyyntikuoppaa. Noin 180 metriä itälounaaseen on toinen pyyntikuoppakohde, Puhakankangas 1, jossa on myös kolme kuoppaa.
Kuoppa 1: mitat 2,6 x 2,1 m, syvyys 0,5 metriä. Kuopan reunojen päältä on ajettu metsäkoneella. Keskiosa on ehjä.
Kuoppa 2: mitat 2,3 x 1,9 m, syvyys 0,4 metriä. Kuopan päältä on ajettu metsäkoneella. Reunat ovat loivat.
Kuoppa 3:mitat 2,5 x 2m, syvyys on 0,4-0,5 m. Kuopan päältä on ajettu metsäkoneella.

Liminsärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuopat sijaitsevat jyrkkäseinämäisen Liminsärkkä-nimisen itä-länsisuuntaisen harjumuodostelman päällä, polun varressa. Puusto on uudistuskypsää kasvatusmetsää. Harjun päällä kulkee Sininen polku -niminen retkeilyreitti.
Polun varressa sijaitsee ainakin kuusi kuoppajäännöstä. Ne eivät ole oppikirjamaisen selkeitä pyyntikuoppia, mutta eivät myöskään vaikuta aivan tuoreilta kaivannoilta. Kuopat ovat pienehköjä, halkaisijaltaan 1-2 metrisiä ja matalia. Syvyyttä on noin 0,5 metriä.

Koirikallio (Kivirakenteet)
Kohde sijaitsee Koirikalliolla, Iivantiiran ja Juttuajärven välisen Hoikansalmen etelärannalla. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä.
Rajamerkki on rakennettu kivistä. Perusta on neliönmallinen, kooltaan 1,2 x 1 metriä. Sen päällä on pystyssä kivi, johon on kaiverrettu numero 303. Korkeus kokonaisuudessaan on 0,8 metriä. Etäisyys rantatörmästä on noin 2,6 metriä.
Vanhoista kartoista ei löytynyt selitystä rajamerkille, ennen kuin löytyi 1800-luvulta peräisin oleva kartta, jossa mittalinja kulki tämän pisteen kautta. Kyseessä lienee siis jonkinlainen mittalinjan apupiste.

Korkeatkalliot (Kulkuväylät)
Kohde sijaitsee kivikkoisella kallioalueella, Lentiirantiestä noin 500 metriä länteen, Hanhilammesta hieman pohjoiskoilliseen. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Alueen kivisyyden ja puiden kitukasvuisuuden vuoksi sitä tuskin tullaan hakkaamaan.
Lähes kuolleessa, käppyräisessä männyssä on useita pilkkoja, joista suurimpaan (kyynärän pituiseen), pohjoiskyljellä noin metrin korkeudessa olevaan, on kaiverrettu vuosiluku 1857 (viimeinen numero voi olla myös 1, mutta 7 on todennäköisempi). Pystysuoraan on kaiverrettu useita nimikirjaimia riviin. Kahteen pienempään pilkkaan on kaiverrettu MH.

Heinisuo (Kulkuväylät)
Kohde sijaitsee Heinisuon ja Pienen Heinisuon välissä hieman korkeammalla kankaalla, Peurokankaan kaakkoispuolella, noin kilometrin päässä Peurojärven rannasta. Kuvio on joutomaata.
Merkkipuussa on kaksi pilkkaa, yksi länteen ja toinen etelään päin. Länteen päin olevassa aukossa on kolme vuosilukua: 1881, 1883 ja 1919, joista 1881 on päällimmäisenä. Samaan pilkkaan on kaiverrettu kaksi isoa E- kirjainta, joista ylempi on vuosiluvun 1919 edessä. Länteen suuntaavassa pilkassa on rukseja, joista ylempänä olevat ovat ohuempia ja alempana olevat noin sormen paksuisia. Länteen olevan pilkan pituus on 85 senttimetriä ja etelään 65 senttimetriä.

Roukonpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Roukonpuron eteläpuolella, lähellä Ontojärven rantaa. Maasto laskee jyrkästi purouoman kohdalla ja tervahaudan rakentamisessa on käytetty tätä hyväksi.
Tervahaudan halkaisija on 8,2 metriä ja syvyys noin 0,5-1 metriä. Halssin pituus on 5-6 metriä ja syvyys noin 2 metriä. Halssi laskee koilliseen.

Roukonpuro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Roukonpuron eteläpuolella, lähellä Ontojärven rantaa. Sen lounaispuolitse kulkee tie uimarannalle.
Tie leikkaa osan tervahaudan vallista. Tien pinnan hiekka on märkänä voimakkaan punertavaa. Tervahaudan halkaisija on 11–13 metriä, halssin pituus on 7,4 metriä ja syvyys noin 2 metriä.

Joutenvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Kohde sijaitsee Joutenvaaran tilan pohjoispuolella.
Tervahaudan halkaisija on 11 metriä. Halssi laskee koilliseen ja on 5 metriä pitkä. Haudan päällä kasvaa vesakkoa ja pari isoa puuta.

Uppikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä. Kohde sijaitsee Juortanajärven pohjoispuolella, Huutoniemestä luoteeseen ja Uppikankaan eteläpuolella.
Tervahaudan halkaisija on 7,7 metriä ja syvyys 0,6-1 metri. Halssi on 3,7 metriä pitkä ja laskee etelään.

Korkana (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla kasvaa taimikkoa. Kohde sijaitsee Korkanantien pohjoispuolella, juoksuhaudan vieressä.
Tervahaudan halkaisija on 7 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Muoto on kuppimainen. Halssin pituus on 6 metriä ja se laskee kaakkoon.

Hautaniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Valtasenjärven Hautaniemen eteläreunalla.
Tervahaudan halkaisija on noin 10,5 metriä. Halssin pituus on noin 4 metriä ja se laskee suunnilleen etelään. Halssi ei ole muodoltaan suora eikä tervahauta ole muodoltaan säännöllinen. Tervahauta on kokenut jotain häiriötä tai päälle on tehty toinen hauta ja sen vuoksi muoto on kärsinyt. Tervahaudan päällä kasvaa puita.

Hautaniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla kasvaa taimikkoa. Kohde sijaitsee Valtasenjärven Hautaniemessä, lähellä Hautalahtea.
Tervahaudan halkaisija on 7 metriä ja syvyys noin metri. Halssin pituus on 5,5 metriä ja suunta on itäkoilliseen. Tervahauta kasvaa vesakkoa ja reunoilla puita. Sen päälle on kaatunut kaksi isoa puuta.

Hämeenaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Hämeenahon lounaisrinteellä Hämeenpurosta noin 420 metriä itään Korkanantien eteläpuolella. Kuviolla on aukea.
Tervahaudan halkaisija on 12 metriä ja sen syvyys on noin 1 metri. Halssi on noin 6 metriä pitkä ja se laskee etelään. Tervahauta on hyvin säilynyt. Puut on katkaistu tervahaudan päältä.

Jokiperänkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Kämppäkankaan itäosassa, suon laidalla, Lyylipuron eteläpuolella. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 6 metriä. Halssi laskee luoteeseen jyrkästi mäkeä alas, kohti puroa. Puiden alla on isot tuuletuskuopat. Päällä on runsaasti kasvillisuutta.

Jokiperänkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervahauta sijaitsee Jokipuronkankaan luoteisreunalla Lyylipuron eteläpuolella retkeilypolun varrella. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 5 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Kuopan halkaisija on 4,5 metriä eli valleja ei juurikaan ole. Halssi on kaksi metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä. Syvyyttä sillä on 1,1 metriä. Halssilla on isot vallit.

Jokiperänkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijatsee joen varressa Kuumujoen ja Lyylipuron yhtymäkohdassa, Jokiperänkankaan luoteisosassa. Lähellä on rakennuksenpohja. Kuviolla kasvaa varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 5,2 metriä. Halssi laskee luoteeseen, kohti jokea. Sen pituus on 2 metriä ja syvyys metri.

Kohde sijaitsee niemekkeellä, joka kuuluu Jokiperänkankaaseen. Niemekettä ympäröi joki, joka syntyy Lylynpuron ja Kuumunjoen yhdistyessä. Etelässä niemekettä rajaa Kylmänjoki. Kuviolla kasvaa varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys 0,6 metriä. Halssi laskee jyrkästi jokea kohti luoteeseen. Polku kulkee tervahaudan päältä. Polkua ei ole merkitty peruskarttaan.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Jokiperänkaankaan luoteisreunalla, siitä erottautuvalla niemekkeellä. Sen lounaispuolella kulkee Kylmänjoki. Kuviolla kasvaa varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 11 metriä ja se on melko syvä, muodoltaan lieriö. Halssi laskee lounaaseen ja sen pituus on 6 metriä ja leveys 3 metriä. Syvyyttä halssilla on 1,6 metriä.

Levälampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Levälammen eteläpuolella, kuivahkolla kankaalla. Metsikkö on uudistusvaiheessa.
Haudan halkaisija on 10 m, sen vallit ovat kapeareunaiset. Halssi on massiivinen, sen leveys on noin 2 m, pituus 6 m ja se laskee pohjoiseen.

Röhölänlammit 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee kankaan reunassa Röhölänlampien länsipuolella.
Tervahaudan halkaisija on 6,5 metriä ja syvyys 0,4 metriä. Halssin pituus on 5 metriä ja se laskee itään. Haudan pohja on tasainen ja siinä kasvaa vesakkoa.

Röhölänlammit 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Sijaitsee kankaalla Röhölänlampien koillispuolella. Kohde on uudistuskypsässä metsikössä.
Kohteen halkaisija on 8 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssin pituus on 4,5 metriä ja se laskee lounaaseen.

Röhölänlammit 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee kankaalla Röhölänlampien itäpuolellla. Kuviolla on taimikkoa.
Halkaisija on 9,5 metriä ja syvyys 0,7 metriä. Halssi on 5 metriä ja laskee lounaaseen.

Teevaankanta (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Vuosankajärven luoteisrannan tuntumassa. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsikköä.
Kohteen halkaisija on 7,5 metriä ja syvyys 0,7 metriä. Halssin pituus on 4,7 metriä ja se laskee eteläkaakkoon. Kohteen päällä kasvaa paljon vesakkoa.

Pieni Pitämälampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Pienen Pitämälammen pohjoispuolella, hieman korkeamman mäennyppylän itäreunassa. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsikköä.
Kohteen halkaisija on noin 10 metriä (arvio, hauta täysin pusikossa). Se ei ole kovin syvä ja sen pohja on tasainen. Paikalla on todennäköisesti poltettu ainakin kaksi hautaa päällekkäin, sillä havaittavissa on kahdet tuuletuskuopat. Vallit ovat laakeat. Halssin pituus on 5,5 metriä ja se laskee koilliseen. Tervahaudan vieressä on rakennusten pohjia.

Ryti-Palonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ryti-Palosen kämpän pohjoispuolella, kämpälle vievän tien itäpuolella, kankaalla, jossa on taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 6,5 metriä, sen pohja on tasainen, eikä syvyyttä ole kuin noin 20 senttimetriä. Halssi sen sijaan on kookas. Sen pituus on 5 metriä ja se laskee itään. Haudan päällä on hakkuujätettä ja maanpinta on rikkoutunut ja hiilensekainen.

Rajalahti (1000025180) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee rajavyöhykkeellä, Miinoankivelle vievän polun pohjoispuolella. Sen vieressä on (rajavartijoiden) laavu. Kuviolla on uudistuskypsää metsää.
Tervahaudan halkaisija on 13 metriä. Sen halssi laskee etelään ja on 5 metriä pitkä. Tervahautoja on mahdollisesti poltettu useampi päällekkäin. Tervahaudan keskellä kasvaa mäntyjä.

Suontauskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä. Kohde sijaitsee kivisen mäen etelärinteellä.
Paikalla on tervahauta, rakennuksenpohja ja konttipuu. Tiedot niistä on lisätty rekisterin alakohteet-välilhehdelle.

Laiskanlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla kasvaa varttunutta kasvatusmetsikköä. Kohde sijaitsee Iso- Rommakon Laiskanlahden kaakkoispuolella Lautakankaantien varressa, teiden risteyksessä.
Tervahaudan halkaisija on 10 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssin pituus on 6 metriä ja sen suunta on koilliseen. Tervahaudan päällä on risuja ja puut on kaadettu sen päältä pois.

Kotasärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervahauta sijaitsee Kotasärkän etelärinteessä, metsäautotien pohjoispuolella, lähellä pyyntikuoppakohteita Kotalampi SW ja Kuikkalampi E. Kuviolla kasvaa taimikkoa. Kohde on jättöpuuryhmässä.
Tervahaudan halkaisija on 7,5 metriä ja syvyys noin 0,2 metriä. Halssin pituus on 4,5 metriä. Tervahaudalla on selkeät tuuletusaukot.

Iso-Matero 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee metsätiestä erkaantuvan polun varressa, rajavyöhykkeen tuntumassa, Iso-Materon kohouman länsipuolella, Hämeenjärvestä kaakkoon. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä. Halssin pituus on 5,5 metriä ja se laskee etelälounaaseen. Tervahaudan reunoilla kasvaa puustoa ja keskellä hieman vesakkoa.

Juurikkaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Juurikkajoen autiotuvan koillispuolella, noin 280 metrin päässä Vuosanganjärven pohjoispuolella. Kuviolla kasvaa taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 7 metriä ja sen syvyys on 0,6 metriä. Halssin pituus on 5,5 metriä ja se laskee kaakkoon. Tervahaudalla kasvaa tiheähköä puustoa.

Keskimmäinen Hirvilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Keskimmäisen Hirvilammen luoteispuolella, noin 100 m polulta pohjoiseen. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä.
Haudan halkaisija on 8 m ja syvyys 0,4 m. Halssi on kolmen metrin pituinen ja laskee kaakkoon. Tervahaudan lounaispuolella on rakennuksen jäännös, joka voi liittyä tervahautaan.

Sininen polku (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee parkkipaikalta Sinisen polun itäpäähän vievän polun varressa, suon laidassa. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 5 metriä ja syvyys 0,3 metriä. Vallien paksuus on noin 1 metri. Sen päällä kasvaa puustoa. Halssi laskee itään.

Losovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Ryti-Palosentien pohjoispuolella, Losovaaran luoteisrinteessä. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahauta on melko huomaamaton. Sen halkaisija on 8 metriä ja halssi laskee pohjoisluoteeseen. Halssin leveämpi osuus on noin 6 metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä, mutta se kapenee ojamaiseksi. Tervahaudassa ei juurikaan ole valleja. Jokin eläin on kaivellut sitä.

Tervajärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Tervajärven lounaisrannalla, Puhakankankaasta kaakkoon erkanevalla moreeniharjulla kahden kuvion rajalla. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä ja taimikkoa.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Se sijaitsee rinteen reunassa. Halssin pituus on 4,5 metriä ja sen syvyys on 1,8 metriä. Halssi laskee Tervajärven rantaan pohjoiskoilliseen. Tervahaudan päällä kasvaa vesakkoa ja puita.

Puhakankangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Puhakankankaalla noin 60 metrin päässä Puhakanjärven etelärannasta loivalla rantaan viettävässä rinteessä.
Tervahaudan halkaisija on 11 metriä ja syvyys noin 1,2 metriä vallin reunaan. Vallit ovat vahvat, noin kolme metriä leveät. Halssin pituus on 4 metriä ja sen suunta on pohjoiskoilliseen. Tuuletuskuopat erottuvat hyvin. Tervahaudan lounaispuolella on syvä kuoppa. Se on mahdollisesti lapiolla kaivettu.

Viitajanperänkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Juttua-järven itäpuolella, Juttuanvaarasta noin 2,4 kilometriä etelään, Viitajanperänkankaalla. Kangas on soiden ympäröimä ja sillä kasvaa taimikkoa. Kohteen viereen pääsee autolla.
Paikalla on tervasaunan jäännös ja kolme tervahautaa. Tiedot niistä on lisätty rekisterin alakohteet-välilehdelle.

Viitajanperänkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Juttuanvaaran tilasta etelään, Viitajanperänkankaan lounaisosassa, Jolhonsuon pohjoispuolella. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Paikalla on kaksi tervahautaa. Tiedot niistä on lisätty rekisterin alakohteet-välilehdelle.

Karankojärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä. Kohde sijaitsee Karankojärven länsirannalla. Vieressä on rajavartioston maja.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 4 metriä. Reunalla kasvaa puita.

Saviniemi (1000025199) (Työ- ja valmistuspaikat)
Kuviolla on aukeaa. Kohde sijaitsee Korkananjärven Saviniemessä metsäautotien päässä.
Tervahaudan halkaisija on 6-6,5 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Reunojen rajat ovat epäselvät. Halssi on 4,5 metriä pitkä ja laskee lounaaseen. Tervahaudan päällä kasvaa vesakkoa.

Talaspuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Liminsärkän eteläpuolella, Talaspuron pohjoispuolella, suon laidassa. Kuviolla on aukeaa.
Tervahaudan halkaisija on 10 m ja syvyys 1 m. Halssin pituus on 5 m ja se laskee pohjoiskoilliseen. Ympärillä on ekokannot/tekopökkelöt.

Pieni Naurisvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Vartiuksen radan pohjoispuolella, Purnulampien pohjoispuolen rinteessä. Kuviolla on uudistuskypsää kasvatusmetsää.
Mahdollinen tervahauta erottuu maastosta heikosti. Kulmikkaan alan koko on 8 x 7 metriä. Sen ympärillä on pieniä kuoppia, jotka muistuttavat tervahaudan tuuletuskuoppia. Selkeää halssia ei havaittu. Alueella on lukuisia kuorittuja ja kaulattuja/kolottuja puita.

Aronaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Vartiustien pohjoispuolella, Arolammesta noin 260 metriä koilliseen, Aronahon pohjoispuolella, suon reunassa. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Paikalla on kaksi tervahautaa. Tiedot niistä on lisätty reksiterin alakohteet-välilehdelle.

Laitosaari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vepsänjärven pohjoisosassa sijaitsevan Laitosaaren pohjoiskärjessä sijaitsee pienen tervahaudan pohja. Sen läpimitta on noin viisi metriä, syvyyttä sillä on 0,7 metriä.

Vepsän kylä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vepsän kylän alkuna voitaneen pitää Vepsänniemessä 1600-luvulla ollutta Liimattalan taloa, joka siirtyi Valtasten kaudella, joka tapauksessa jo ennen 1700-luvun puoliväliä, Pihlajavaaraan. Vepsänniemen kärki perustettiin uudelleen Matalan nimellä 1800-luvun alussa. Nykyisin kärjessä eli Matalassa on jäljellä aitta ja talon rauniot. Se autioitui 1800-luvun lopulla. Pihapiirissä kerrotaan olleen ikivanha paja, jonka paikoilta on löytynyt mm. rahaa.
Paikkaa vuonna 2014 tarkastettaessa tien koillispuolella olevan aitan kaakkoispuolelta löytyi 4 x 4 metrin kokoisen rakennuksen pohja. Sen nurkassa on tulisijan jäännös. Pajasta ei tarkastuksessa havaittu merkkejä, ei myöskään mitään sellaista, että asuinpaikkaa tai kylänpaikkaa olisi mahdollista rajata.

Laitosaari 1 (Hautapaikat)
Historiallinen; Laitosaari on 0,3 x 0,2 km kokoinen saari Vepsänjärven pohjoisosassa. Perimätiedon mukaan saarta on käytetty hautapaikkana. Saaren länsikärjessä on kolme haudalta vaikuttavaa kuoppaa ja niistä kuutisenkymmentä metriä kaakkoon, saaren lounaisrannalla kaksi kuoppaa. Lisäksi alueella on epämääräisempiä kuoppia ja painanteita.

Sarvisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sarvson ja Iso-Rankun välissä sijaitsevalla pienellä hiekkakumpareella. Kohteen eteläpuolella on vanha hiekkakuoppa. Paikalla kasvaa kuusimetsää.
Kohteessa sijaitsee kaksi tervahautaa, tervapirtin kiuas/tervapirtin pohja, kuoppa sekä kiveystä, jonka funktiota ei ole tarkemmin selvitetty, mutta se sijaitsee tervapirtinkiukaan/pohjan vieressä ja liittynee siihen. Suurempi tervahauta, Tervahauta 2, on halkaisijaltaan noin 20 metriä, pienempi, Tervahauta 1 noin 10 metriä. Suuremmassa haudassa on useita ketunkoloja. Kiukaan pohja on halkaisijaltaan noin kaksi metriä.

Kirkelä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pesiöjärveen etelästä pistävän Raappananniemen luoteisosassa on asuinpaikan jäännökset. Paikalla on ainakin neljä kiviröykkiötä. Niistä yksi vaikuttaa pelon reunakivikolta ja yksi rakennuksen kiukaalta. Paikallisen perimätiedon mukaan kyseessä on sotilastorppa.

Nurmesperä 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kyseessä on Nurmesjärven kaakkoisosan pohjoisrannasta luoteeseen työntyvä niemi. Rannat ovat suhteellisen jyrkät, mutta ranta-alueella on kuitenkin tasaistakin terassia.
Tarkastushetkellä Nurmesjärven pinta oli noin kaksi metriä tavallista alempana ja sen johdosta normaaliveden alta oli paljastunut 10–20 metriä leveä melko tasainen hiekkaranta. Rannasta paljastuneelta hietikolta löytyi liesikiveys. Kvartsi-iskoksia näkyi noin kymmenen metriä leveällä alueella normaalista rantaviivasta järvelle päin. Löytövyöhykkeen pituus on noin 50 metriä. Kvartsi-iskosten lisäksi löytyi palanutta luuta ja saviastian kappale.
Palaneesta nisäkkään luusta saatiin radiohiiliajoitus 4420-4400 CalBC (Beta 410061/Beta 411814). Luulajianalyysi Kristiina Mannermaa KM 39887:2 Mammalia (nisäkkäät). Ajoitus on tehty useammasta luunpalasesta, joten se on vain suuntaa antava.
Liesi sijaitsee löytöalueen keskellä ja on noin kymmenen metriä normaaliveden rantaviivasta järvelle päin. Liesi on muodoltaan pyöristynyt suorakaide ja kasattu nyrkin kokoisista kivistä. Sen mitat ovat 1,2 x 1,5 metriä ja se on pinnaltaan tasainen. Hiekan päällä on näkyvissä vain yksi kivikerros. Koska löydöt jatkuvat aivan normaaliveden rantaviivalle, on mahdollista, että asuinpaikkaa on myös rannan puolella metsässä.

Teeriniemi 1 (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Karsikkopuu Oulujärven niemessä, kuivassa kangasmaastossa noin 2 metriä Metsähallituksen näyttelytilan Reetan majan länsiseinästä. Suorarunkoinen mänty, jonka läpimitta alapäässä on 1.58 m. Männynrungon N-puoleisessa pinnassa on sukkulan muotoinen pilkka, jonka alakärki on 1.2 m:n korkeudella maanpinnasta. Paljaaseen pintaan on vuoltu vaakasuora teksti "810". Tekstin vasen reuna on peittynyt kasvavan puunkuoren alle, joten todennäköisesti kyseessä on vuosiluku 1810. Veistetty jälki on 2-3 mm leveä. Tekstin alla erottuu heikosti vino 4 cm pitkä uurre. Alimpana suureksi osaksi peittynyt risti, jonka ylöspäin osoittava varsi on 8 cm pitkä. Veistetyn jäljen leveys on noin 1.5 cm. Paljaan puupinnan pilkka on 12 cm leveä ja 59 cm korkea.

Teeriniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta hiekkaisella Oulujärven ja Teerilammen välisellä kannaksella, järveen laskevan puron tuntumassa. Vallin läpimitta harjalta 14 m. Syvyys 2,3 m. NE-reunassa erottuu halssi suuntaan NE 2,7 m leveänä, 1,0 m syvänä ja 6 m pitkänä kaivantona kohti kannasta ja sen läpi valuvaa puroa. Haudan SW-puolella on pitkänomainen kuoppa. Tervahaudan vierestä kulkee merkitty retkeilyreitti ja reittiin kuuluva opastaulu kertoo tervanpoltosta.

Kuostonsaari 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Pyöreä kiviraunio, jonka keskellä 0.4 m syvä kuoppa. Läpimitta 2.6 m. Sammaleen
peitossa.

Matinahonkankaat 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Nurmesjärven rantatörmän päällä. Sen ulkokehän halkaisija on 20 metriä. Haudan vallien korkeus on noin 1,5-2 metriä ja hautakuopan syvyys noin 1,5 metriä. Tervanlaskuaukko eli halssi suuntautuu rantaan ja sen pituus on noin viisi metriä. Nykyisen puuston lisäksi haudan päällä on edellisen puusukupolven isoja lahoja kantoja.

Matinahonkankaat 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nurmesjärven rantatörmän päällä, tiheän männikön alla, hiekkakankaalla.
Kyseessä on tervahauta, jonka halkaisija on noin kahdeksan metriä ja korkeus noin puoli metriä. Rantatörmän eroosio on tuhonnut hautaa järven puolelta ehkä metrin verran. Tervahaudan halssi lienee hävinnyt sen myötä. Haudan ulkokehällä on sammaloituneita kuoppia.

Matinahonkankaat 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nurmesjärven rannassa, sekapuustoa kasvavalla hiekkakankaalla.
Kyseessä on tasalakinen, halkaisijaltaan 15 metrinen hiilimiilukumpare, jonka korkeus on noin puoli metriä. Miilukumpareen ulkokehällä on kuoppia ja ojannetta. Miilukumpareen päällä kasvaa sekapuustoa. Lisäksi päällä on vanhoja sammaloituneita isojen puiden kantoja. Miilukumpareesta noin viisi metriä ylärinteeseen on epämääräinen sammaloitunut kuoppa, jonka koko on noin 2 x 2 metriä ja syvyys noin puoli metriä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Matinahonkankaalla Hiekkalahden lounaisrannalla, aivan rantaviivalla. Maaperä on hiekkaa, puusto mäntyä.
Kyseessä on tervahaudan puolikas, joka on puoliksi tuhoutunut rantaviivan eroosiossa. Tervahaudan halkaisia on noin seitsemän metriä, vallien korkeus noin puoli metriä ja vallien keskellä olevan kuopan syvyys noin puoli metriä. Halssia ei ole, mutta se lienee ollut rannan puolella ja hävinnyt eroosion myötä.

Historiallinen; Matinahonkankaalla, Hiekkalahden lounaisrannalla. Puusto pääasiassa mäntyä ja lehtipuuta.
Tervahauta sijaitsee aivan rannassa. Haudan halkaisija on 15 metriä, vallien korkeus noin metrin. Tervahaudan pohjalla on toinen pienempi kuoppa, jonka halkaisija on noin kaksi ja puoli metriä. Haudan halssi on järven suuntaan. Tervahaudan päällä kasvaa runsaasti koivua. Kohde sijaitsee tontiksi suunnitellulla alueella.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Matinahonkankailla Hiekkalahden lounaisrannassa. Puusto on pääasiassa mäntyä.
Kyseessä on tervahauta, joka sijaitsee noin 15 metriä rannasta. Haudan halkaisija on noin 15 metriä, vallien korkeus noin metrin-puolitoista metriä ja hautakuopan syvyys saman verran. Halssi on pituudeltaan noin kahdeksan metriä ja suuntautuu rantaan. Tervahaudan päällä kasvaa runsaasti lehtipuustoa. Päällä näkyy myös edellisen puusukupolven vanhoja ja lahoavia isojen puiden kantoja.

Kuostonsaari 2 (Maarakenteet)
Historiallinen; Maakuoppa. Pyöreä kuoppa, jonka syvyys on 0.7 m ja läpimitta 2.3 m. Kuopan W-puolella on
kumpu, joka näyttää koostuvan kuopasta kaivetusta maasta. Sammaleen peitossa.

Kuostonsaari 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Tervahauta. Kartiomainen kuoppa, jota ympäröi valli. Vallin läpimitta harjalta 11 m ja syvyys 2 m. Kuopan N-reunassa erottuu halssi suuntaan NW kouruna, alempana 2.2 m leveänä ja 1.0 m syvänä kaivantona kohti järvenrantaa. Haudan ympärillä näkyy maahan kai-
vettu vallia reunustava kuoppien rivi, useita kuoppia pitkin vallin ulkokehää.

Kuostonsaari 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta Pyöreä kattilamainen kuoppa, jota ympäröi valli.Vallin harjalta läpimitta 13 m ja syvyys 2 m. Halssi erottuu NE-reunassa 2.0 m leveänä ja 0.5 m syvänä kaivantona koilliseen kohti järvenrantaa. Järvenrannassa pitkä rannansuuntainen kuivapohjainen notko, joka lienee vesistönsäännöstelyn aiheuttama. Tervahaudassa ja sen reunoilla kasvaa ainakin 50-vuotiaita mäntyjä.

Kuostonsaari 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Pyöreä kattilamainen kuoppa, jota ympäröi valli. Vallin harjalta läpimitta 12m ja syvyys 2 m. Halssi erottuu valliin N-reunassa epämääräisenä kaivantona kohti järven rantaa. N-reunassa kettu on kaivanut pesäkolon valliin ja työntänyt kolosta ulos puuhiiltä ja säröksiä. Haudassa ja sen reunoilla kasvaa nuoria mäntyjä, jotka ovat samanikäisiä kuin ympäröivässä metsässä. Haudan E-puolella on maassa kuoppa

Teeriniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on pyyntikuopaksi tulkittu kartiomainen kuoppa, jonka ala on noin 3,3 x 3,9 metriä ja syvyys 1,3 metriä

Reposet (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alue on löydetty 2014, jolloin todettiin kolme historillisen ajan pyyntikuopaksi tulkittua kuoppaa. Vuonna 2016 alueen ensiharvennuksen yhteydessä saatiin Metsähallitukselta tieto, että alueella olisi ainakin 10 kuoppaa, joita koskevat tiedot tarkastettiin loppukesällä 2017. Tuolloin todettiin vielä kaksi kuoppaa alueen eteläosasta. Kyseessä vaikuttavat olevat suhteellisen nuoret, ilmeisesti historiallisenajan kuopat, kuten jo 2014 oli todettu.

Pantioniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; tervahauta

Komminsärkkä 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hiekkaranta jyrkän n. 7 m korkean rapautuneen hiekkatörmän alla. Törmän päällä kasvaa mäntymetsää. Jyrkän törmän alapuolelta rantavedestä löytyi kvartsi-iskoksia, kvartsikaavin, kvartsiraaka-ainekappaleita ja palaneita kiviä. Säännöstely on tuhonnut kohdetta, mutta löytöjä edelleen melko paljon vedessä. Sama asuinpaikka on luultavasti jatkunut n. 70 m päässä koilliseen sijaitsevan pieneen saaren saakka, jossa inventoinnissa löytyi lisää merkkejä asuinpaikasta (palanutta luuta, kvartsi-iskoksia ja palaneita kiviä). Tämä kohde on merkitty omaksi asuinpaikakseen Komminsärkkä 1. Kohde ei sijaitse valtion maalla. Asuinpaikkoja erottaa vain veden peittämä ja ruohottunut laguuni. Vedensäännöstely on tuhonnut kohdetta.
Luulajianalyysi Kristiina Mannermaa KM 39706:3 Mammalia (nisäkkäät).

Akonkangas E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Pirttijärven pohjoisosan, Pirttiperän luoteispuolella olevan Akonkankaan itäosassa. Akonkankaan yli kulkee Näljängän tien ja Kuusamon tien välinen Riihivaaran tie. Tien itäpuolella on vanha sorakuoppa, joka nyt kasvaa pientä männyntainta. Sorakuopan eteläpuolelta erkanee Pirttiperän rantaan metsäautotie. Sorakuopan itäpuolella Akonkangas jatkuu kapenevana ja madaltuvana hiekkasärkkänä, joka päättyy Akonlammesta etelään laskevaan puroon. Lähellä sorakuoppaa on kuivaa kangasmaastoa. Maaperä on kivetöntä hiekkaa.
Sorakuopan koillispuolella, neljä metriä kuopan reunasta, suosta nousevan harjanteen päällä, on 2,5 m halkaisijaltaan oleva ja 0,4 m syvä kuoppa. Toinen alueen pyyntikuopista sijaitsee noin 120 m päässä, särkän itäkärjessä. Se on halkaisijaltaan 4-5 m ja syvyydeltäänb 0,6 m. Kuopan yli on ajettu traktorilla ilmeisesti metsätöiden yhteydessä ja se on muuttanut osittain kuopan näköä. Lisäksi edellä mainittujen kuoppien välillä on yksi epämääräisen muotoinen, halkaisijaltaan noin 3,5 m ja syvyydeltään 0,5 m oleva kuoppa, joka tuskin lienee pyyntikuoppa. Se sijaitsee noin 80 m edellä kuvastusta (särkän itäpäässä sijaitsevasta pyyntikuopasta) koilliseen.
Kohteen alakohteet (kuopat 1-4) on rekisteröity vuoden 2013 inventoinnin mukaisesti.

Mustalamminkangas (777010301) (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Pirttijärven Pirttiperän pohjoispuolella. Kyseessä on runsaan kilometrin pituinen kapea ja korkeahko itä-länsi -suuntainen särkkä. Sen länsipää on Akonlammen eteläpuolella, se kulkee Pirttiperän pohjoispuolitse ja idempänä Mustalammen ja Pirtti-Valkeisen välitse ja päättyy idässä Poskijokeen. Särkkä kasvaa mäntymetsää, maaperä on kivikkoista hiekkaa ja soraa.
Pyyntikuoppia on särkän alueella kolmessa ryhmässä. Kuopat ovat halkaisijaltaan noin 2-3 m ja syvyydeltään 0,5-1,0 m. Särkän länsipäässä on kaksi pyyntikuoppaa. Akonlammesta etelään laskevasta purosta nousevan rinteen päällä, pienellä nyppylällä on noin 3 m halkaisijaltaan oleva ja 0,8-1,0 m syvä kuoppa (kuoppa 1). Siinä on 0,5 m pitkä ja särkän suuntainen pohja. Kuoppaa ympäröi reunavalli. Kuopasta noin 9 m koilliseen , melko jyrkässä pohjoisrinteessä on edellä kuvatun kuopan kokoinen kuoppa (kuoppa 2).
Toinen ryhmä kuoppia, 8 kuoppaa, on edellä kuvatusta ryhmästä noin 100 m itään, särkän päällä Kuopasta nro 2 vajaat 100 m itään, särkän päällä on noin 3 m halkaisijaltaan oleva ja noin 1 m syvä kuoppa (kuoppa 3). Kuopassa ei ole reunavallia. Tästä kuopasta noin 6 m koilliseen, särkän pohjoisrinteen yläosassa on 2 x 1,5 m kooltaan oleva ja noin 0,3 m syvä, särkän suuntainen painanne (kuoppa 4). Kuopasta 4 runsaat 100 m itään, pienen lampareen länsiosan ja Pirttiperän välissä on 3,0 x 2,5 m kooltaan oleva ja noin 0,5 m syvä, särkän suuntainen kuoppa (kuoppa 5). Heti sen eteläpuolella on samanlainen, hieman pienempi kuoppa (kuoppa 6). Näiden länsipuolella on epämääräisen näköinen ja muotoinen 2,5-3,0 m halkaisijaltaan oleva ja noin 0,5 m syvä kuoppa (kuoppa 7). Kuopista 5 ja 6 vajaat 100 m itään on laakea noin 3 m halkaisijaltaan oleva ja 0,4 m syvä, hieman epämääräiseltä vaikuttava kuoppa (kuoppa 8). Tästä kuopasta muutama kymmenen metriä itään, särkän harjalla on samantapainen, hieman pitkulainen, särkän suuntainen kuoppa (kuoppa 9).
Mustalammen länsipään tasolla, korkean ja kapean harjanteen laella on vielä yksi 4,0 x 2,5 m kooltaan oleva ja 0,8-1,0 m syvä, särkän suuntainen kuoppa (kuoppa 10). Sen pohja on pitkulainen, vajaan metrin pituinen.
Lampien keskikohdalla, särkän pohjoisrinteessä ja Mustalammen itäpään tasalla etelärinteessä, lähellä särkän itäpäätä on 2 m halkaisijaltaan ja 0,4 m syvä kuoppa, joka kuitenkaan ei liene pyyntikuoppa.
Vuoden 2013 inventoinnissa mitatut kuoppakohteet on rekisteröity alakohteiksi Pyyntikuoppa 1-17.

Syvähiekka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vuokin Palojärven länsirannalla, suojaisassa poukamassa, jossa on hiekkapohja. Poukaman molemmin puolin ranta on kivikkoista. Poukaman länsipuolella on soinen maa-alue, jonka ympärillä rinteet nousevat pohjoiseen, etelään ja länteen. Rannalta löytyi paljon kvartsin kappaleita, joista muutamat vaikuttavat iskoksilta ja osittain hiekan
peitossa oleva tulisija (Reiska-kohde 159535). Kivissä on jonkin verran palamisen jälkiä. Tulisijan ajoituksesta ei ole tietoa.

Sopenkorva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; N. 100 m pitkä hiekkarantainen lahti Leppiselän länsirannalla. Maasto rannan kohdalla nousee hieman, mutta maaperä on paikalla kosteaa. Paikalla kasvaa mäntyjä, kuusia ja muutama koivu. Aluskasvillisuus varpua, suopursua ja sammalta.
Paikalta löytyi rantavedestä ja rannalta suuri määrä kvartsi-iskoksia sekä hieman palanutta luuta. Rannan takana on mäntyä kasvava terassi, jossa muutama kaatunut puu. Puun juuristoista löytyi suuri määrä kvartsi-iskoksia sekä raaka-ainekvartsia. Maa kohoaa ja muuttuu hyvin kivikkoiseksi kohteen eteläpuolella hiekkarannan jatkuessa seuraavassa lahdelmassa. Myös sieltä löytyi muutamia mahdollisia kvartsi-iskoksia. Kvartsi-iskosten ja raaka-ainekvartsin määrän perusteella paikalla on saattanut sijaita esineiden valmistuspaikka. Kohteesta n. 400 m pohjoiseen on irtolöytöpaikka, josta on löytynyt reikäkirveen teelmä rantavedestä.

Luomainjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Mäntyä kasvava hiekkaharju, jonka kummallakin puolella on suota ja lampia. Paikalla tehty
harvennushakkuuta. Hiekkaharjun keskellä suon ja lammen välisellä kankaalla on neljä pyyntikuoppaa, jotka menevät harjun poikki sulkien sen.

Syväjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Syväjärven ja Häivälammen välissä oleva hiekkapohjainen niemi, jossa kasvaa mäntyjä. Aluskasvillisuus sammalta ja varpuja. Niemen korkeimmalla kohdalla kumpareen päällä on kaksi pyyntikuoppaa. Lampia ympäröi sorapohjaiset harjut, mutta kuoppien kohdalla maaperä on hiekkaa.

Luomainsärkät 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Hiekkasärkkä, jossa kasvaa mäntyjä ja kuusia. Aluskasvillisuus varpuja ja mäntyjä. Pyyntikuoppa, jonka halkaisija noin 2 m ja syvyys noin 0,4 m. Ei valleja. Muutaman metrin päässä on myös toinen kuoppa, josta pistetiedot koneen hajoamisen takia puuttuvat.

Pirtti-Valkeainen (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Mäntyä ja koivua kasvava hiekkapohjainen niemeke Pirtti-Valkeaisen ja Pirttiperän välissä.
Aluskasvillisuus varpua, sammalta, kanervaa ja suopursua. Niemekkeeltä löytyi kuusi pyyntikuoppaa, joista kaksi on hieman epämääräisempiä.

Auntio 1 (Puolustusvarustukset)
Esihistoriallinen; Harjualue, jossa kasvaa mäntyä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Paikalla on pyyntikuoppa-alue korkean hiekkaharjun päällä. Kuopat sijaitsevat harjun korkeimmalla
kohdalla ja ne katkaisevat kulun harjua pitkin. Kuoppia kartoitettiin paikalta yhteensä 16. Niiden lisäksi alueella on kaivanto, joka tosin saattaa liittyä myös harjulla sijaitseviin Soiva metsä -teoksiin ja niiden rakentamiseen. Selvimmät kaksi kuoppaa sijaitsevat tasanteella hiekkaharjun päässä.

Teeriniemi 2 (777010046) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviröykkiö sijaitsee Vuokkijärven Jysmänselän saarena olevan Vängänniemen etelälaidassa olevassa Teeriniemessä. Röykkiö on noin 50 m rannasta. Muodoltaan se on pyöreähkö ja halkaisijaltaan noin 2 m. Röykkiö on suurimmaksi osaksi sammalen peitttämä paitsi yhdeltä reunalta,josta sitä on ilmeisesti joskus pengottu. Röykkiö on kasattu suhteellisen isoista kivistä.

Hoikkajärven polku (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Purasjärven ja Suomen valtion itärajan välissä, aivan rajan tuntumassa, Hoikkajärven pohjoispuolella, itärajan retkeilyreitin polun varressa. Polku kulkee aiemman rajavyöhykkeen reunaa pitkin. Puraksen tieltä tulee metsäautotie lähelle Kivijärveä. Tie kääntyy etelään ja kulkee Pienen Kivijärven länsipuolitse noin 1,3 km päähän Hoikkajärvestä päättyen kumpareelle. Siitä lähtee polku, joka kulkee suonotkelman yli ja nousee jälleen kangasmaakumpareelle. Tällä kumpareella, noin 0,9 km päässä Hoikkajärvestä, sijaitsee 0,8 x 0,5 m kokoinen maakivi, josta vain pinta pistää esille sammaleesta. Kiven pohjoisreunassa on läpimitaltaan 11-12 cm kokoinen ja 2 cm syvä kuoppa, joka ei näytä luonnonmuodostumalta. Kuppikiveksi sijainti on varsin erikoinen.

Komminsärkkä 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Pieni "saari" Komminsärkän itäpuolella. Paikalla kasvaa mäntyä sekä pusikkoa. Maa on hyvin kulunutta vedensäännöstelyn takia. Eteläpuoli saaresta on hieman korkeampi kuin pohjoispuoli. Rantavedestä ja maalta löytyi paljon palanutta luuta ja kvartseja. Kohde on luultavasti jäänyt veden alle. Saaren itälaidalta löytyi vedestä yksi luu- ja kvartsiesiintymä sekä palaneita kiviä. Kohteelta ajoitettiin yksi hirven luun kappale, jonka ikä oli Cal BC 6075 to 6005 (Cal BP 8025 to 7955). Luulajianalyysi Kristiina Mannermaa KM 39705:1 Alces alces (hirvi), Megamammalia (suuret nisäkkäät), Mammalia (nisäkkäät).

Syväjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee särkän päällä, kapealla kohdalla. Särkän pohjoispuolella on järvi, jolla ei ole nimeä. Tästä järvestä laskee joki Syväjärveen. Särkkä jatkuu itään Venäjälle asti ja idempää samalta särkältä noin 7 km päästä on löydetty myös pyyntikuoppia. Särkkää pitkin kulkee vanha pilkoin merkitty polku. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Läntisemmän kuopan koko on 2,5 x 2 metriä ja sen syvyys on noin 70 cm. Itäisemmän kuopan koko on 2,3 x 2 metriä ja sen syvyys on noin 80 cm. Kuopat vaikuttavat vanhoilta.

Suoronsärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Suomussalmen eteläosassa Ylä-Suorto -järven ja Pitkäjärven välissä kulkevalla Suoronsärkällä. Särkän päällä kulkee polku. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä.
Särkän leikkaa kaksi vierekkäistä kuoppaa, jotka ovat luode-kaakko suuntaisia. Itäinen kuoppa on soikea ja kooltaan 2 x 1 metriä ja 50 cm syvä. Läntinen kuoppa on kooltaan 1,5 x 0,5 metriä ja 20 cm syvä. Polku on rikkonut kuopan länsireunaa. Kuoppien etäisyys toisistaan on 3 metriä.

Autioaho (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Valkeinen -nimisen järven kaakkoisosan etelärannalla. Kartassa paikan nimi on Autioaho. Kohde sijaitsee loivasti pohjoiseen järveen viettävässä rinteessä. Kohde on uudistuskypsässämännikössä, tosin rakenteiden päällä on nuorempaa puustoa.
Paikalla on kiukaallinen tupasija, maakuoppa/kellari? sekä vähäistä heinää kasvavan turpeen peittämävanha pelto. Koordinaattien osoittamassa kohdassa olevan väli-ilmansuuntien mukaisenrakennuksenpohjan pohjoisnurkassa olevan matalan kiukaan päällä kasvaa halkaisijaltaan n. 35 cm olevamänty ja rakennuksen multapenkan päällä sen vierellä kasvaa kolme kookasta kuusta. Myös muualla multapenkan päällä kasvaa puita, joiden lomasta rakennetta on hankala äkkiseltään hahmottaa. Tupasija erottuu kuitenkin neliömäisenä multapenkkavallina, jonka ala on n. 3,5 - 3,5 metriä. Penkan leveys on puolisen metriä. Sen sisäosa on hieman ympäröivää maanpintaa alempana. Penkan ulkolaitaa kiertää keskusosaa korkeammalla, mutta maanpintaa alempana oleva ojamainen kaivanto. Kaivannon reunoilta mitattuna rakenteen ala on n. 5 x 5 metriä. Peitossa olevan kiukaan ala on n. 1 x 1 metriä ja korkeuspuolisen metriä. Turpeen alla oleva kiveys tunnusteltiin kenttälapiolla.
Rakennuksenpohjasta n. 3 metriä lounaaseen on vallin ympäröimä maakuoppa, jonka ala on n. 1 x 2metriä ja syvyys puolisen metriä. Tietystä epämääräisyydestään huolimatta kuoppa voidaan tulkita kellariksi tms. pienehköksi säilytyskuopaksi.
Kuvatuista rakenteista parikymmentä metriä etelään on harvaa puustoa, mm. koivua, kasvava tasainen kenttä. Siihen tehty koekuoppa paljasti ohuen peltokerroksen. Pellon alaksi määriteltiin n. 12 x 14 metriä. Sen keskikohdalle mitattiin sijainti 7183 346 / 3642 165.
Ison-Valkeisen rannalla olevasta asuinpaikasta kertoi kuivajärvinen kertoi Pentti Huovinen (6.9.2007).Kerrotun mukaan kyseessä olisi Marjokylän ensimmäisen asutuksen paikka eli paikka, joka on jätetty autioksi ja siirrytty suotuisammalle alueelle nykyiseen Marjokylään. Oiva Turpeinen mainitsee (1992, s. 88-90) Marjovaaran asutuksen alkaneen jo 1600-luvulla, mahdollisesti vuosisadan puolimaissa, mutta asutuksen sijainti ei ole selvillä. Ilman tarkempaa tietoa asuinpaikan iästä ei kerrottua uskalla kohteeseen liittää. Vähäisten paikalla tehtyjen havaintojen perusteella kohteella on kuitenkin huomattava ikä.
Sarkkisen havaintojen lisäksi paikalta löytyi 2 x 1,5 metrin kokoinen kivikasa, joka saattaa olla kiukaan jäännös. 2013 tutkimuksissa mitatut asumuksen koordinaatit poikkesivat hieman Sarkkisen mittaamista. Sijainti tarkastettiin myös lidar-aineistosta, jossa rakennuksenpohja oli nähtävissä. Tarkempi sijainti merkittiin pisteellä.

Korpijärvensaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde on merkitty peruskarttaan hautasaareksi. Kohde sijaitsee rajavyöhykkeellä saaressa Korpijärvessä. Raja on saaresta pohjoiseen. Saaressa kasvaaa vanhaa mäntypuustoa, sekä paikoittain vanhoja koivuja ja kuusia. Alueelta löytyi kahdeksan kuoppaa ja kolme merkkipuuta. Löydöt olivat keskittyneet saaren itäpuolelle.

Ahvenlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntyä ja nuorta koivua kasvava hiekkaperäinen kangasmaasto. Aluskasvillisuus varpua.
Iso 9 x 18m kokoinen soikion muotoinen hiilimiilu, jota ympäröi kaivannot ja oja. Lähistöllä on toiminut Ämmän ruukki vuosina 1841-1878. Hiilimiilut liittyvät todennäköisesti ruukin toimintaan.

Särkisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Avohakkuualueen eteläreuna hiekkaharjun päässä. Paikalla kasvaa mäntyjä. Halkaisijaltaan n. 14 m kokoinen hiilimiilu pienen suolammen tuntumassa. Merkitty peruskarttaan tervahaudaksi.Lähistöllä on toiminut Ämmän ruukki vuosina 1841-1878. Hiilimiilu liittyy hyvin suurella todennäköisyydellä ruukin toimintaan.

Lumikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienehköä männyntainta kasvava kapea kaistale avohakkuualueen ja tien välissä. Paika lla on kolme hiilimiilua, jotka erottuivat selkeästi vinovalovarjosteesta. Lähistöllä on toiminut Ämmän ruukki vuosina 1841-1878 ja hiilimiilut liittyvät luultavasti sen aikaiseen toimintaan.

Lumikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Avohakkuualueen reuna-alue, jossa kasvaa nuorta mäntyä sekä taimia. Halkaisijaltaan n. 17 m kokoinen hiilimiilu, jossa melko keskellä kaksi metsäkoneen pyörien jättämää uraa. Maanpinta urissa sieltä täältä rikkoutunut ja näkyvissä on hiiltä. Miilun itälaita on paremmin säilynyt.

Lumikangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Avohakkuualue suon tuntumassa. Suuri pyöreä ja tasainen hiilimiilu, jonka halkaisija n. 16 m. Ympärillä kuoppia ja kaivantoja. Säilynyt hyvin hakkuissa.

Vääntiämenvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harvaa mäntyä ja kuusta kasvava hiekkapohjainen kangas. Hiilimiilu aivan sähkölinjan länsipuolella. Halkaisija noin 15 m. Merkitty peruskarttaan tervahaudaksi. Alueella sijaitsee paljon hiilimiiluja, joita muualta Suomussalmelta ei tunneta näin runsaslukuisina. Miilut
saattavatkin liittyä Ämmäkoskessa toimineeseen Ämmän ruukkiin.

Vääntiämenvaara 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harvaa mäntyä ja kuusta kasvava hiekkapohjainen kangas. Paikalla on kaksi hiilimiilua. Hiilimiilut saattavat olla sijaintinsa perusteella peräisin Ämmän ruukin ajoilta.

Vääntiämenvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harvaa mäntyä kasvava kangas. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Suorakaiteenmuotoinen vallien muodostama alue, joka merkitty peruskarttaan tervahaudaksi, mutta kyseessä on hiilimiilu. Keskellä sammaleen ja varpujen peittämä kohouma. Koko 17 x 15,5 m. Kasa koillislaidalla, halkaisija n. 3 m. Siellä täällä kuoppia.

Historiallinen; Hiilimiilu suon/kosteikon laidalla. Miilua ympäröivät osin syvätkin kuopat. Halkaisija n. 11 m. Miilun länsilaidalla sijaitsee syvä halkaisijaltaan n. 2m kokoinen kuoppa.

Pieni Seitenahveninen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntyä ja varpuja kasvava hiekkakangas. Paikalla on kolme hiilimiilua.

Iso-Hoikka 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Melko tiheää männyntainta kasvava osin kivikkoinen kangasmaasto. Miilu on melko epämääräisen näköinen, sillä sitä on myllätty ja sen päältä on ajettu metsätöiden yhteydessä. Miilusta jäljellä kasoja ja kuoppia ympyrän muodossa. Alue on keskeltä tasainen. Maanpinta rikki muutamassa kohdin. Maa tummanharmaata ja hiilensekaista. Halkaisija 12 m.

Iso-Hoikka 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aurattu ja mätästetty avohakkuuaukea. SutiGisiin merkitty paikalle hiilimiilu. Kohde täysin tuhoutunut metsätöissä. Jäljellä enää hiiltä auranjäljissä sekä pohjoislaidan kuoppia miilun ulkopuolella.

Ahvenlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Avohakkuualue Ahvenlammen rannassa. Kooltaan 8,5 x 16m kokoinen hiilimiilu. Miilun lounaiskulmalta hieman hiiltä näkyvissä metsäkoneen jäljiltä. Kohde kuitenkin muuten
ehyt.

Pitämänvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Avohakkuualueen laidassa mäntyä kasvava hiekkakangas. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Hyvin heikosti pienenä kohoumana erottuva hiilimiilu. Hautaa ympäröi siellä täällä kuopat. Kairatessa paksut nokimaa/hiilikerrokset. Halkaisija n. 9,5 m. Haudan päältä ajetu metsäkoneella.

Haukiperä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiekkaharjun alapuolella oleva rantaan viettävä alue, jossa kasvaa harvaa mäntymetsää. Aluskasvillisuus suopursua, sammalta ja varpuja. Halkaisijaltaan n. 14 m kokoinen hiilimiilu, jota ympäröi syvät kuopat. Miilun keskellä on noin metrin korkuinen kasa.

Haukilamminsuo 1 (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vienan reitin varressa, sen eteläpuolella, Kivi-Kevätin kaakkoispuolella. Paikka on soiden ympäröimä kohouma. Kuviolla on taimikkoa. Puuhun on kaiverrettu vuosiluku 18?3. Merkkipuu kuuluu hyvin todennäköisesti sen ohi kulkevaan Vuokin reittiin.

Kelloperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kelloniemen kylästä, Kelloperän rannoilta löytyy historiallinen tervahauta, tervahauta on noin 10 m halkaisijalta ja metri syvä, haudan reunat ovat selvästi erottuvissa maastossa. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Hete-Kukkuri (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreähkö tervahauta, jonka keskusta on laakea ja epätasainen, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna 12 m. Pitkänomainen juoksutuskuoppa on alarinteessä pohjoisen puolella, pituus 5, leveys 2 ja syvyys 1,5 m. Vallin ympärillä on epämääräisiä kuoppia. Maaperä hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla kasvaa kuusivaltaista havumetsää, joka rajautuu etelässä nuoreen mäntytaimikkoon ja laikutusalueeseen. Kohde sijaitsee soratien itäpuolella.

Hietalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa.
a) Pyöreä tervahauta, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna 14 m. Vallin sisäpuolella on toinen valli, halkaisija 6 m, molempien korkeus 0,5 m, leveys 1,5 m. Syvyys keskeltä 0,7 m. Pitkänomainen juoksutuskuoppa on etelän puolella, pituus 4,5 m, leveys 2 ja syvyys 1,5 m. Vallin ulkosivulla on muutamia kuoppia, halkaisija 1x1 m, syvyys 0,5 m. Tervahaudan päällä kaadettuja puita ja risuja, joten havaintomahdollisuudet huonohkot. Tervahaudan kohdalla olevan kannon vuosilustojen lukumäärän perusteella tervahaudan ikä on yli 112 vuotta.
b) Heti edellisen tervahaudan lounaispuolella, siitä metrin päässä, toinen vastaa-vankaltainen maarakenne mutta pienempi ja epäselvempi. Halkaisija 5 m, syvyys 0,5 m. Eteläpuolella 1x1 laajuinen, 0.7 m syvä mahdollinen juoksutuskuoppa. Risujen takia havaintomahdollisuudet olivat huonot.
Molemmat sijaitsevat laajan mäen laella.

Hoikankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä, loivasti keskustaan viettävä. Halkaisija on vallin ulkoreunoista mitattuna n. 8 m ja syvyys suhteessa valliin on 0,6 m. Vallin ulkosivulla on muutamia halkaisijaltaan 1x1 m kokoisia kuoppia. Juoksutuskuoppa on lounaispuolella, se on pitkänomainen, pituus 4, leveys 1,2 ja syvyys 1 m. Tervahaudan kohdalla kasvaa nuoria kuusia, maaperä on hiekkaa; Kairalla otetussa näytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on sekametsää kasvavaa tasamaata.

Kokkoharju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Pyöreä, loivasti keskustaan viettävä, halkaisija vallin on ulkoreunoista mitattuna 20 m, syvyys suhteessa valliin 1 m. Vallin ulkosivulla on ojamainen kapea kaivanto. Juoksutuskuoppa on alarinteen eli etelän puolella, pitkänomainen, pituus 4, leveys 1,5 ja syvyys 2,5 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä terva-haudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan vallilla vanhoja, osin lahonneita kantoja, jotka ovat peräisin vähintään useiden vuosikymmenen ikäisistä tukkipuista. Ympäristö on tukkipuuta kasvavaa mäntykangasta.
Kyseessä on harvinaisen komea ja hyvin säilynyt tervahauta jokseenkin luonnontilaisessa (maallikon näkemyksen mukaan) metsämaastossa.

Kokkoharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreä, loivasti keskustaan viettävä tervahauta, jonka halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 10 m ja syvyys suhteessa valliin 1 m. Vallin ulkosivulla on lähes yhtenäinen ojamainen, kapea kaivanto, syvyys 0,5 ja leveys 0,7 m. Juoksutuskuoppa on eteläpuolella, sen pituus on 2 m, leveys 1 m ja syvyys 1 m. Keskellä tervahautaa on halkaisijaltaan 0,5 m ja 0,2 m syvä kuoppa, jonka pohjalla heti turpeen alla hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Maaperä on hiekkaa. Tervahaudan kohdalla on varvikko ja nuoria puita. Ympäristö on lounaaseen laskevaa sekametsärinnettä.

Kokkoharju 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreä, loivasti keskustaan viettävä tervahauta, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 11 m, syvyys suhteessa valliin 1 m. Pohjalla keskellä on halkaisijaltaan metrinen, puolen metrin korkuinen kohouma. Vallin ulkosivulla on muutamia kuoppia, syvyys 0,4 ja leveys 1 m. Juoksutuskuoppa pohjoispuolella, pituus 4,5 m, leveys 1,5 m ja syvyys 1,5 m. Juoksutusaukon laidalla on hautaa nuorempia, järeiden tukkipuiden kantoja, jotka ovat jo vahvan sammalen peitossa. Niiden perusteella arvioiden tervahauta on suhteellisen vanha eli yli 100 vuotta. Maaperä on hiekkaa. Ympäristö on loivaa, luoteeseen laskevaa nuorta sekametsärinnettä.

Kokonkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolme tervahautaa. Alueen ympäristö on mäntykangasta. Vanhimmat puut ovat karkeasti arvioiden yli 80 vuoden ikäisiä.

Kokonkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreä, lähes laakea tervahauta. Kehämäinen pinnanmuoto: valli, sen sisäpuolelleen rajaamalla alueella kehämäinen kohouma, kehän keskellä pyöreähkö, umpinainen kohouma. Juoksutuskuoppa on pitkänomainen, pituus 4, leveys 2 ja syvyys 1,1 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella tuli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla olevien kantojen vuosilustojen lukumäärän perusteella ikä on yli 100 vuotta.
Ympäristö on hiljattain aurattua mäntykangasta.

Kokonkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä, lähes laakea. Röykkyinen, kehämäinen pinnanmuoto: valli, sen sisäpuolelleen rajaamalla alueella on kehämäinen kohouma, kehän keskellä on pyöreähkö, umpinainen kohouma. Vallin ulkosivulla on ojamainen kapea kaivanto. Juoksutuskuoppa on pitkänomainen, pituus 5, leveys 1,5 ja syvyys 1,5 m. Juoksutuskuoppaan johtaa rakenteen keskeltä 0,5 m levyinen ojanne (leveys rakenteen keskellä metrin verran). Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella tuli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kupeessa aurausviillossa on runsaasti hiiltä ja palanutta puuta.
Ympäristö on hiljattain aurattua mäntykangasta.

Historiallinen; Tervahauta (a) ja tervapirtti (b) sekä maakuoppa (c).

Tuhkalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Lammasjärven lounaisrannalla, Tuhkalahden ja Ryöstölahden välissä olevan Tuhkaniemen kaakkoisosassa. Niemen keskiosassa on Tuhkalampi. Lammen ja kaakossa olevan Ryöstölahden välissä on noin 100 m leveä kannas; kohde sijaitsee siellä olevalla harjanteella, jonka erottaa pohjoisessa ja lännessä suo. Maaperä on hiekkaa, ja paikalla kasvaa mäntymetsää. Pyyntikuoppia paikalla on viisi, ja niiden läpimitta on noin 2,5 - 3 m ja syvyys 0,4 -1 m.
Vuoden 2012 inventointi:
Paikalla on laakea kumpare, jossa jyrkät rinteet pohjoiseen-länteen. Kumpareen ja rannan välillä on mökkitie. Havaitsimme kumpareella yhden selkeän pyyntikuopan, aivan kumpareen laella (N 7108226 E 634552), sekä pari epämääräistä kuoppaa, toinen sen luoteis- ja toinen itäpuolella n. 10 m päässä. Kävimme alueen läpi tarkoin mutta emme havainneet muita kuoppia tai kuopaksi tulkittavissa olevia maastonmuotoja. Olisiko kuoppia tuhoutunut mökkitein teossa? Paikalla on siis yksi pyyntikuoppa (?) ja pari epämääräistä.
Koordinaatit on korjattu vuoden 2012 kertomuksen perusteella.

Historiallinen; Tervahauta on pyöreä, loivasti keskustaan viettävä. Halkaisijaltaan 17 m ja syvyys suhteessa valliin 1 m. Tervahauta on keskeltä lähes laakea. Pitkänomainen juoksutuskuoppa on itään alarinteeseen, sen pituus on 5 m, leveys 3 m ja syvyys 1,4 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Vallin ympärillä on kymmenkunta erikokoista kuoppaa. Tervahaudan kohdalla olevien kantojen vuosilustojen lukumäärän perusteella tervahaudan ikä on yli 125 vuotta. Ympäristö on mäntykangasta, hongikkoa.

Historiallinen; Pyöreä, loivasti keskustaan viettävä tervahauta, jonka halkaisija on 13 m ja syvyys suhteessa valliin 0,8 m. Juoksutuskuoppa on lounaispuolella, malliltaan se on pitkänomainen ja leveä, pituus 5, leveys 3 ja syvyys 1 m. Valli on kaksinkertainen. Maaperä hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla on tukkipuuta ja nuorta kuusta, ympäristö mäntykangasta.

Matala-Kokonkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee välittömästi Hakokylältä tulevan tien pohjoispuolella noin puolitoista kilometriä Hakokylän risteyksestä luoteeseen. Maasto on kuivaa kangasta, jota on harvennettu joku aika sitten. Nyt paikalla kasvaa pääasiassa suuria, korjauskypsiä mäntyjä. Tervahaudan päällä kasvaa myös nuorempia mäntyjä sekä kuusen ja koivun taimia. Matkaa Matala-Kokon läntisimmälle tervahaudalle on reilut pari sataa metriä. Tie kulkee vajaat kymmenen metriä haudan eteläpuolelta. Seuraava tervahauta on lähes kiinni tässä haudassa. Se sijaitsee tämän haudan itäpuolella.
Kaksi tervahautaa ja tervapirtti. Katso alakohteet.

Matala-Kokonkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee välittömästi Hakokylältä tulevan tien pohjoispuolella noin puolitoista km Hakokylän risteyksestä luoteeseen.
Tervahauta, joka on muodotaan pyöreä, loivasti keskustaan viettävä, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 11 m, syvyys suhteessa valliin 1 m. Ojamainen kapea kaivanto metsätien eli alarinteen puolella. Metsätien oja on viistänyt terva-haudan vallia. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympärillä on suuria, vanhoja kantoja. Ympäristö on harvennettua mäntymetsää.

Paskolampi (1000026370) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä, hyvin loivasti keskustaan viettävä, lähes laakea, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 16 m ja syvyys suhteessa valliin 0,9 m. Vallin ulkosivulla on ojamainen kapea kaivanto. Juoksutuskuoppa on koillispuolella, se on pitkänomainen, pituus 4, leveys 2 ja syvyys 1,2 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla olevien kantojen vuosilustojen lukumäärän perusteella tervahaudan ikä on yli 115 vuotta. Vallin sisäpuolisella osalla on yksi laikutuskuoppa, jossa näkyvissä runsaasti hiiltä. Ympäristö on laikutettua metsämaata, jossa nuori mäntytaimikko.

Saunaniemi (1000026371) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä, loivasti keskustaan viettävä, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna 16 m, syvyys suhteessa valliin 0,8 m. Juoksutuskuoppa sijaitsee lounaispuolella, se on muodoltaan pitkänomainen, pituus 5, leveys 2 ja syvyys 1,5 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on mäntykangasta ja tervahaudan kohdalla havupuuvaltaista kasvaa sekametsää.

Historiallinen; Tervahauta. Pyöreä, loivasti keskustaan viettävä, lähes laakea, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna 11 m, syvyys suhteessa valliin 0,7 m. Vallin ulkosivulla on lähes yhtenäinen ojamainen, kapea kaivanto, syvyys 0,4 ja leveys 1 m. Haudan pohjalla on keskellä turvetta ja sen alla hiiltä. Juoksutuskuoppa koillispuolella, pituus 5 m, leveys 2 m ja syvyys 1,3 m. Suurin vallilla kasvava puu arviolta 50-100 vuotta. Maaperä hiekkaa. Ympäristö on nuorta mäntyä kasvavaa tasamaata.

Hangasvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, pyöreä, suppilomaiseen keskustaan viettävä, halkaisijaltaan 12,5 m ja syvyys suhteessa valliin on 1,4 m. Vallin ympärillä on pitkänomaisia kuoppia, halkaisijaltaan noin 1 m ja syvyydeltään 0,5 m. Juoksutuskuoppa on lounaispuolella, se on pitkänomainen, pituus 10, suurin leveys 2 ja syvyys 1,5 m. Juoksutuskuoppa muuttuu puolenvälin jälkeen kapeaksi ojaksi. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, mutta ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahauta on lounaaseen loivasti viettävässä rinteessä, ympärillä kasvaa täysikasvuista havumetsää. Suurimmat puut vallin päällä ovat selvästi yli 50 vuotisia.

Hauta-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, pyöreähkö ja loivasti keskustaan viettävä, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna 9 m, syvyys 0,9 m. Juoksutuskuoppa alarinteessä eli etelän puolella, pituus 2, leveys 0,5 ja syvyys 0,5 m. Vallin ympärillä pieniä kuoppia ja ojamaista kaivantoa. Maaperä hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan valleilla on mäntytukkipuita.

Iso Palovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, muodoltaan pyöreä, suppilomaiseen keskustaan viettävä. Halkaisija on 10 m ja syvyys suhteessa valliin on 1,2 m. Juoksutuskuoppa on koillispuolella, se on pitkänomainen, pituus 9, max. leveys 1,5 ja syvyys 1,5 m. Maaperä on hiekkaa. Kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla kasvavien mäntytukkien ikä on arviolta vähintään 80-100 vuotta. Runsaan metrin päässä vallista ulospäin on kelo, jonka rungon halkaisija on metrin korkeudella noin 45 cm. Tervahauta sijaitsee koilliseen viettävässä rinteessä, jyrkemmän törmän päällä

Löttösuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä ja loivasti keskustaan viettävä. Halkaisija on 14 m ja syvyys suhteessa valliin 1 m. Juoksutuskuoppa on länsipuolella. Maaperä on hiekkaa/soraa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla olevien kantojen vuosilustojen lukumäärän perusteella tervahaudan ikä on yli 110 vuotta. Kohde sijaitsee soratien eteläpuolella, siitä noin 30 m päässä. Ympäristö on mäntykangasta, pieni hakkuuaukea.

Oudonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä ja loivasti keskustaan viettävä. Halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 9 m ja syvyys suhteessa valliin 0,8 m. Juoksutuskuoppa sijaitsee luoteispuolella, se on pitkänomainen, pituus 3,5 m, leveys 1,5 m ja syvyys 1 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on mäntykangasta, jossa kasvaa nuorta mäntytaimikkoa.

Peurasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä, loivasti keskustaan viettävä, lähes laakea. Halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 15 m ja syvyys suhteessa valliin 1 m. Juoksutuskuoppa sijaitsee itäpuolella, liittyy metsänaurausvakoon. Maaperä hietaa/hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on mäntykangasta, tuoreehko hakkuualue. Kohde sijaitsee soratien lähellä, sen eteläpuolella.

Telkkäsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, muodoltaan pyöreä, loivasti keskustaan viettävä, halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 15 m ja syvyys suhteessa valliin 1,2 m. Juoksutuskuoppa sijaitsee pohjoispuolella, sen pituus on 2, leveys 0,8 ja syvyys 1,5 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla olevien kantojen vuosilustojen lukumäärän perusteella tervahaudan ikä on yli 130 vuotta. Tervahauta sijaitsee aivan metsätien vieressä, sen eteläpuolella. Ympäristö on mäntykangasta. Alueella on tehty hiljattain metsänhakkuu.

Telkkäsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on muodoltaan pyöreä, lähes laakea. Halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 13 m. Kehämäinen pinnanmuoto: valli, sen sisäpuolelleen rajaamalla alueella kehämäinen kohouma, kehän keskellä pyöreähkö umpinainen kohouma. Vallin ulkosivua kiertää kapea ja matala, ojamainen kaivanto. Yhdellä sivulla on mahdollinen juoksutuskuoppa kooltaan: 0,8-1 m, syvyys 1 m. Maaperä on hiekkaa, kairanäytteessä keskeltä rakennetta havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta; kairanäytteessä vallista (ylhäältä): tuli hiiltä, sekoittunut hiekka, selvä huuhtoutumiskerros, normaali podsoli (hiekka). Ympäristö on nuorta mäntymetsää.

Telkkäsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta ja kiviraunio.

Kalmasaari (1000026577) (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee itäisessä Vuokkijärvessä ja valtakunnan raja kulkee sen poikki.Suomen puolella selkeitä hautakuoppia ei ole havaittavissa. Myöskään hautaristejä tai hautakiviä ei ole.Paikalle on pystytetty 5.9.1987 muistomerkki.Saarelle on haudattu Kuivajärven ja Hietajärven kylien vainajia Suomen puolelta ja Vuokinsalmen kylän vainajia Venäjän puolelta. Rajan sulkeuduttua 1922, hautaaminen lopetettiin ja rajalinjalta poistettiin ristit. Hautoja tiedetään olevan myös Suomen puolella saarta.

Petäjäniemi (1000026580) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Pilkkapuu sijaitsee Malahviantien itäpäässä, Vasamanniemen eteläpuolella, tienristeyksessä.Puu on iäkäs, elävä mänty, jossa on pieniä koroja. Arvellaan, että puu on saattanut olla ollut osa pilkoin merkittyä rajalinjaa.

Tervakangas 1 (Puurakenteet)
Historiallinen; Pilkkapuu sijaitsee Viianginjärven eteläpuolella, Tervakankaan keskiosissa. Kuviolla on nuorta
kasvatusmetsää. Puu on erittäin kookas keloutunut mänty, jossa on vain pieniä kaistaleita kaarnaa jäljellä. Kelo onkierteinen. Puussa on lukuisia pienehköjä koroja/pilkkoja.Pentti Kinnusen mukaan puu on osa pilkkapuin merkittyä hirtoriallista rajalinjaa.

Tervakangas 2 (Puurakenteet)
Historiallinen; Pilkkapuu sijaitsee Viiangissa, Tervakankaan itäosassa, teiden risteyksessä. Puu on elossa oleva, kookas ja iäkäs mänty, jonka eri puolilla on pienehköjä koroja. Ne ovat osittain
umpeen kasvaneita ja aikanaan vuotaneet pihkaa.Pentti Kinnusen mukaan puu on osa pilkkapuin merkittyä rajalinjaa.

Rautiaisenlampi 2 (Puurakenteet)
Historiallinen; Pilkkapuu sijaitsee vanhan polun varrella Malahviantien pohjoispuolella, Rautiaisenlammesta luoteeseen. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Puussa on pilkat rungon molemmin puolin noin 1,5 korkeudella maasta.

Kalmasaari rajamerkki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Valtakunnallinen rajamerkki sijaitsee valtakunnan rajalla, sen taitekohdassa, Kalmasaarella. Saarelle on ennen haudattu vainajia rajan molemmilta puolilta. Rajan sulkeuduttua 1922 hautaaminen lopetettiin. Puusto on poistettu rajalinjalta.
Rajamerkki on kivistä rakennettu neliskanttinen latomus, jonka päälle on pystytetty litteä kivi. Rajamerkissä on merkintöjä, mutta niitä ei voitu tarkastaa.

Lapinsärkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntymetsässä, noin 15 metriä Pikku-Juortanajärven etelärannasta. Halssi on luonnollisesti pohjoiseen, kohti rantaa. Tervahaudan läpimitta on noin 9 metriä. Halssin vieraan tervahaudan sisälle on kaivettu syvä kuoppa, muuten tervahaudan syvyys on noin 0,6 metriä. Ympäristössä on tervahautaan liittyviä kuoppia.
Mitatut koordinaatit ovat 20 metriä länteen kartan tervahautamerkinnästä.

Järvenpäänkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pikku-Juortanajärven pohjoispuolella olevan avohakkualueen pohjoisreunassa, 350 metriä järvestä pohjoiseen. Maanpinta on äestetty, ei kuitenkaan tervahaudan kohdalta. Siihen on jätetty pari korkeahkoa kantoa merkiksi. Halssi on pohjoiseen, eteläpuolen reunavallissa on jokin kaivanto. Haudan halkaisija on seitsemän metriä ja syvyys puolisen metriä. Järvenpäänkankaan pyyntikuoppa sijaitsee siitä kymmenen metriä länteen.

Ähkösenniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kiantajärven Isolahden etelärannalle, kivikkoiseen maastoon tehty matala ja huomaamaton tervahauta, vain pohjoista kohti oleva halssi erottuu selkeästi. Halkaisija noin 11 metriä. Muhkurainen keskiosa miltei vallien tasalla

Saukkolahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kiantajärven Saukkojärven Saukkolahden etelärannasta nousevan rinteen päällä on 13 metrin läpimittainen tervahaudan pohja. Sen syvyys on vajaa puoli metriä, halssi on luonnollisesti pohjoiseen, kohti rantaa.

Kariniemi (1000026719) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Änättijärvestä laskevan Alajoen niskan pohjoisrannalla on etelään, kohti Alajokea olevaa halssia lukuun ottamatta varsin huomaamaton tervahaudanpohja. Sen halkaisija on noin 10 metriä ja syvyys 0,3 metriä.

Kuluntalahden liikennepaikka (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Kuluntalahdessa rautatien, Kulunnantien (tie 8990) ja Tihiläntien välisessä metsässä, lähellä rautatietä, viitostien ja raitatien ylittävästä sillasta itään. Rajoittuu luoteessa rataa varten kuoritun ja kaivetun alueen reunassa olevaan törmään. Noin 50
metrin päässä kuopasta 1 koilliseen on kostea notkelma. Tihilän tieltä länteen erkaneva tie haarautuu kuopan 3 kohdalla kahtia, toinen haara menee pohjoiseen, rata-alueen reunaan, toinen länsilounaaseen.
Noin 40 metriä rata-alueella päättyvän tienhaaran päästä itään, aivan kuoritun alueen reunassa, kohdassa x = 7127593, y =542143 sijaitsee kuoppa 1. Sen halkaisija on noin neljä metriä ja syvyys runsaat puoli metriä. Pohjalla on hyvin paksu sammal, jonka joukossa on kaikenlaista nykyaikaista rojua. Reunalla olevasta maannoksesta päätellen kuoppa on kuitenkin vanha.
Kuoppa 2 sijaitsee edellisestä noin 20 metriä länsilounaaseen ja suunnilleen saman verran edellä mainitusta tien päästä itään, kuoritun alueen reunalla. Pyöreän kuopan halkaisija on kolmisen metriä ja syvyys puoli metriä. Pohja on muhkurainen. Maannoksesta päätellen kuoppa on vanha. Paikan koordinaatit ovat x = 7127582, y = 542129.
Kuoppa 3 sijaitsee heti tien haarautumiskohdan eteläpuolella, kohdassa x = 7127546, y = 542133. Se on samanlainen kuin kuoppa 2, vain hieman matalampi.
Kuoppa 4 sijaitsee edellisestä vajaat 20 metriä länteen, heti tien eteläpuolella, kohdassa x = 7127544, x = 542116. Se on pitkulainen, 4 x 3 metrin kokoinen, länsi – itä -suuntainen, syvyyttä sillä on 0,8 metriä. Ainakin pohjoisreunaa on ilmeisesti kaiveltu myöhemmin.
Kuoppa 5 sijaitsee edellisestä noin 120 metrin päässä, rata-alueen törmän vieressä. Paikan koordinaatit ovat x = 7127530, y= 542000. Kuopan halkaisija on kolme metriä, itäreuna on epäselvä, syvyyttä kuopalla on runsaat puoli metriä. Kuopan pohjalla on nykyaikaista rojua, reunalla on turpeen alla huuhtoutumiskerros.
Kuoppa 6 sijaitsee edellisestä vajaan 60 metrin päässä, aivan törmän reunalla, kohdassa x = 7127507, y = 541952. Pyöreähkön kuopan halkaisija on kaksi ja puoli metriä, syvyyttä sillä on 0,7 metriä. Kuopan reunassa turpeen alla on runsaasti hiiltä, mutta näyttä hiekassa olevan huuhtoutumiskerros.
Kuopat vaikuttavat vanhoilta ja ulkonäön perusteella on todennäköiseltä, että ainakin osa niistä on pyyntikuoppien jäännöksiä. Tätä tukee se, että myös ympäristöstä tunnetaan runsaasti pyyntikuoppia.
30-80 m kuopista 3-4 etelään ja eteläkaakkoon näkyy Lidar 5p -korkeusmallissa 10 samankaltaista kuoppaa, joita ei ilmeisesti ole tarkastettu maastossa.

Iettärinniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iettärinniemen keskiosassa, noin 0,3 kilometriä länsikärjestä ja 0,1 kilometriä etelärannasta on tervahaudanpohja. Niemen länsiosa on hakattu aukeaksi, hauta sijaitsee lähellä hakkuualueen itäreunaa. Haudan kohta on jätetty hakkaamatta. Siinä kasvaa suuria mäntyjä ja pienehköä kuusta, koivua ja leppää. Haudan halkaisija on noin 11 metriä, syvyys on vajaat puoli metriä, halssi sijaitsee lounaisreunassa.

Niskansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven Niskanselän pohjoispuolella, lähellä Patosalmen suuta, vajaat 0,1 kilometriä rannasta sijaitsee tervahaudanpohja. Se on hakkuualueella, mutta haudan kohdalle puut on jätetty pystyyn. Siinä kasvaa suuria mäntyjä, sekä joitain kuusia ja koivuja. Haudan läpimitta on 13 metriä ja syvyys puoli metriä. Halssi on itäreunalla.

Talaskangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiheässä kuusikossa Lentiirajärven Niskanselän pohjoispuolella, kaksi kilometriä Lentiiran lomakylästä länteen, lähellä rantaa on yhdeksän metrin läpimittainen ja vajaan puolen metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on haudan kaakkoisreunassa.

Talaskangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven Niskanselän pohjoispuolella, puolisentoista kilometriä Lentiiran lomakylästä länteen, lähellä rantaa on kymmenen metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on haudan pohjoisreunassa, poispäin rannasta. Haudan reunoilla kasvaa suuria mäntyjä, keskellä tiheää kuusi-, koivu- ja leppäpöheikköä.

Lentiiran Hautaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiiranjärven Niskanselän pohjoisrannalla, Hautaniemessä, Lentiiran lomakylästä vajaat 2,2 kilometriä länteen on kaksi tervahaudanpohjaa.

Tuulilampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hakkuualueella Tuulilammen pohjoispuolella, kuutisenkymmentä metriä rannasta, runsaat puoli kilometriä Tuulijärven talosta koilliseen sijaitsee yhdeksän metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on haudan eteläreunassa. Haudan kohdalle puut on jätetty pystyyn, reunoilla on suuria mäntyjä, keskellä pientä kuusta ja koivua.

Kauppisenniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven Niskanselän eteläpuolella, Kauppisenniemen tyven itärannalla on poikkeuksellisen pienen tervahaudan pohja. Sen läpimitta on noin 4,5 ja syvyys 0,4 metriä. Halssi on kaakkoisreunassa.

Lamminaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lamminaho on Lentiirajärven eteläpuolella sijaitsevan Tuulilammen länsirannalla 0leva kumpare. Se on suurelta osin hakattu aukoksi. Rantaan on jätetty metsäkaistale. Länsikärjessä, metsäkaistaleen reunassa, noin 40 metriä rannasta on tervahaudanpohja. Sen läpimitta on kymmenen metriä, syvyyttä sillä on vajaa puoli metriä. Halssi on länsireunassa. Haudan päällä kasvaa suuria mäntyjä ja pari pienehköä leppää.

Lamminaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lamminaho on Lentiirajärven eteläpuolella sijaitsevan Tuulilammen länsirannalla oleva kumpare. Se on suurelta osin hakattu aukoksi. Rantaan on jätetty metsäkaistale. Paikalle tulevan metsäautotien pään länsipuolella metsäkaistale on jätetty tavallista leveämmäksi. Levennyksen reunassa, noin 60 metrin päässä rannasta sijaitsee tervahaudanpohja. Sen läpimitta on kymmenen metriä, syvyyttä sillä on runsaat puoli metriä. Hautaa kiertää korkeahko palte. Halssi on lounaisreunassa. Haudan päällä kasvaa suuria mäntyjä ja pienehköä leppää.

Tuulilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven eteläpuolella sijaitsevan Tuulilammen länsirannalle, Lamminahoon tulee kaakosta metsäautotie. Runsaat 0,2 kilometriä ennen Lamminahoa etelästä rajaavaa notkelmaa on heti tien eteläpuolella tervahaudan pohja. Sen läpimittainen on kaksitoista metriä ja syvyyttä puolisen metriä. Halssi on lounaisreunassa. Hauta sijaitsee hakkuualueella, sen päätä on poistettu suuret puut, sinne on jätetty jokunen pienehkö kuusi ja leppä.

Hautasuo (1000027020) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven Niskanselän eteläpuolella, noin 35 metrin päässä rannasta, suon reunassa, suuria mäntyjä kasvavassa metsässä on yhdeksän metrin läpimittainen, vajaan puolen metrin syvyinen tervahaudanpohja. Halssi on haudan kaakkoisreunassa.

Huosiusniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven kaakkoisosassa sijaitsevan Huosiusniemen pohjoisrannalla, noin puolen kilometrin päässä niemen kärjestä on tervahaudan pohja. Paikka on avohakkualueen reunassa. Haudan läpimitta on yhdeksän metriä ja syvyys puoli metriä. Halssi on pohjoisreunassa. Suuret puut haudan päältä on poistettu, nyt siinä kasvaa lepää ja pienehköjä kuusia.

Huosiusniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven kaakkoisosassa sijaitsevan Huosiusniemen luoteisrannalla, avohakkualueen reunassa, noin 0,3 kilometrin päässä niemen kärjestä on tervahaudan pohja. Sen läpimitta on kahdeksan metriä ja syvyys 0,3 metriä. Halssi on luoteisreunassa. Suuret puut on poistettu haudan päästä, nyt se kasvaa tiheää leppäpöheikköä.

Huosiusniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lentiirajärven kaakkoisosassa sijaitsevan Huosiusniemen länsipään luoteisrinteessä, avohakkualueella, noin 250 metrin päässä niemen kärjestä on tervahaudan pohja. Sen läpimitta on viitisen metriä ja syvyys 0,3 metriä. Halssi on pohjoisreunassa. Puut on jätetty haudan kohdalle pystyyn, siinä kasvaa suuria mäntyjä sekä tiheästi koivua, leppää ja jokunen pienehkö kuusikin.

Hakoniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iso-Hakojärven länsirannalla, Hakoniemessä, runsaat 250 metriä Hakoniemen kaakkoiskärjestä, nelisenkymmentä metriä etelään rannan taloihin menevän tien eteläpuolella pn tervahaudan pohja. Hauta on merkitty karttaan, mutta hieman nyt mitatusta kohdasta lounaaseen. Alue kasvaa harvennettua, nuorehkoa mäntymetsää. Haudan läpimitta on yksitoista metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssi on haudan itäreunassa.

Kuorejärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuorejärven eteläpohjukassa, Kuorepuron niskalta länteen nousevan törmän päällä, kesämokin pihan reunassa on tervahaudan pohja. Sen halkaisija on kahdeksisen metriä ja syvyys vajaan metrin, halssi on koillisreunassa. Tervahaudan päällä kasvaa suurehkoa puuta, heti sen länsireunasta alkaa tasattu pihamaa.

Kuorejärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuorejärven eteläosan itärannalla, 450 metriä eteläpohjukasta, pääosin kuusta kasvavassa metsässä, noin 30 metrin päässä rannasta on tervahaudanpohja. Sen läpimitta on kahdeksan ja syvyys noin puoli metriä. Halssi on länsireunassa.

Autioranta (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pitäjänkartastoon on Kuorejärven Autiorantaan merkitty talo. Paikalla on nyt tiheää vesakkoa kasvava aukkohakkuualue, jossa maanpinta on muokattu. Rannassa on kapeahko hakkaamaton metsävyöhyke. Aukolla on hyvin hankala tehdä mitään havaintoja. Kuitenkin hieman vajaa 0,6 kilometriä järven eteläpohjukasta ja ehkä runsaan 30 metrin päässä rannasta, lähellä aukon reunaa, jonkinlaisen pienen kumpareen päällä näyttää olevan 4 x 4 metrin kokoisen, pohjois–etelä -suuntaisen rakennuksen pohja. Sen koillisnurkassa on suuri, runsaan metrin korkuinen kiviröykkiö, todennäköinen tulisija. Kyseessä lienee pitäjänkartastossa kuvatun talon jäännös. Muuta asumiseen liittyvää ympäristössä ei pystynyt havaitsemaan

Iso Märäntö (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen Märännönkankaan pohjoisosassa, Iso Märäntö -lammen rannasta noin 50 metriä itään olevalla tasaisella mäntykankaalla aivan laikutusalueen länsireunassa. Metsätyökoneen ajourasta oli keväällä 2015 löydetty metallinilmaisimella rautakautisia esineitä ja palaneita luita, jotka kuuluvat ilmeiseen polttohautaan.
Museoviraston koekaivausryhmä kartoitti ja tutki kesällä 2015 maahan jätettyjen metallinpaljastimella löydettyjen esineiden ja palaneiden luiden löytöpaikkoja. Mahdollisen polttohaudan dokumentoimiseksi avattiin luukeskittymän kohdalle noin kuuden neliömetrin suuruinen kaivausalue. Alueen metsäpalon takia maassa ei voitu erottaa vainajan polttopaikkaan viittaavia merkkejä. Oletetun hautapaikan kohdalla aivan harmaan pintakerroksen alta paljastui puhdas ruskea hiekkakerros, jossa ei ollut löytöjä eikä polttamiseen viittaavia värjäytymiä.
Paikalta on löytynyt kolme rautakirvestä, useita puukkoja ja niiden tupen pronssisia osia ja helojen kappaleita, tulusrautoja, padansanka, pyöreä pronssiriipus, useita koristeellisia kankiketjun osia, kaularenkaan katkelmia ja vyönheloja.
Alueen lähiympäristöä on tutkittu metallinpaljastimien avulla, mutta muita vastaaviin hautauksiin viittaavia esineitä ei löydetty.

Markonsuo 1 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesiöjärven eteläpuolella olevan Hoikkajärven ja Markonsuon välisellä särkällä, 180 metriä järven rannasta pohjoiseen. Rannan suuntaisella särkällä on pohjoiseen työntyvä niemeke. Sen Markonsuolta kohoavasta luoteisrinteestä, 15 metrinpäästä suosta on löytynyt metallinetsimellä rautakirveen terä KM 40334:1. Maassa oli sillä kohdalla paljon hiiltä. Löytökohdasta kaksi metriä etelälounaaseen oli heti turpeen alla kaareva, litteä rautaesine ja 2,5 metriä luoteeseen pitkä esineen ruoto.
Kirveen löytöpaikasta noin 90 metriä länsilounaaseen, saman harjanteen rinteessä, on rikkoontuneessa maanpinnassa näkyvissä palaneita luunsiruja ja punertavaa hiekkaa joidenkin kymmenien senttien alalla. Paikan koordinaatit ovat p = 7200767, i = 576957.
Mainittujen paikkojen välissä ei havaittu mitään nykyistä tehometsätaloutta vanhempia ihmistoiminnan jälkiä. Aluetta on käyty läpi metallinetsimellä, joten ainakaan metalliesineitä siellä tuskin on. Maaperä koko alueella on hiekkaa. Suota ja Hoikkajärvenrantaa lukuun ottamatta kyseessä on laikutettu hakkuuaukeaa. Palaneet luunsirut ja alueen muut löydöt viittaavat siihen, että kyseessä ei ole pelkkä hajalöytöpaikka. Paikan luonteen selvittäminen vaatii lisätutkimuksia.

Hoikkajärven särkkä 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesiöjärvetä etelään olevan Hoikkajärven pohjoisrantaa seurailevalla särkällä, järven keskivaiheilla, Punkkasaaren ja Korkeasaaren välissä olevan niemen tyvessä, noin 70 metrin päässä niemen kärjestä.
Särkän päällä on ajoura, jolta pintaturve on poistettu. Rannasta nousevaa rinnettä lukuun ottamatta ympäristö on hakkuuaukeaa. Maaperä on hiekkaa. Ajouran pohjoisosassa on vajaan metrin läpimittainen alue, jossa on palanutta luuta, hiilenpaloja ja punaista hiekkaa. Niiden joukosta löytyi myös metallinpala.

Hoikkajärven särkkä 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesiöjärvestä etelään olevan Hoikkajärven pohjoisrannalla, avohakkuualueen reunaan jätetyllä kapeahkolla hakkaamalla alueella olevassa notkelmassa. Järven pohjoisrantaa seurailee särkkä, jonka päällä kulkee ajoura. Hieman Korkeasaaren itäpään tasosta itään, ajourasta kymmenen metriä etelään, on metallinetsimellä löytynyt rautaveitsen kärki. Siitä kuutisenkymmentä metriä länsiluoteeseen, kymmenen metrin päässä rannasta, kohdasta x = 7200763, y = 576681 on löytynyt palanutta luuta.

Markonsuo 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesiöjärvestä etelään, Markonsuon eteläreunassa, Hoikkajärven pohjoispuolella olevan särkän vieressä, Punkkasaaren koillispuolella. Kyseessä on muutaman kymmenen metrin läpimittainen, mäntyä kasvava avosuon ympäröimässä metsäsaarekkeessa. Sieltä on metallinilmaisimellä löytänyt heti turpeen alta kaksi pellinpalaa ja joitain palaneen luun siruja.

Markonsuo 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesiöjärven eteläpuolella olevan Hoikkajärven pohjoisrannalla. Markonsuon ja järven välissä on rannasta melko jyrkästi nouseva särkkä. Sen päällä ajoura, jolta pintaturve on poistettu. Rannasta nousevaa rinnettä lukuun ottamatta ympäristö on hakkuuaukeaa. Maaperä on hiekkaa.
Ajouran pohjoisreunassa on puolen metrin läpimittainen alue, jossa on näkyvissä pieniä palaneen luun siruja, joiden seassa on myös hiilenpaloja. Veitsi KM 40334:2 löytyi siitä 5–10 metriä itään pintamaasta. Löydöt havaittiin aluetta metallinetsimellä tutkittaessa.

Halolanharju (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee kirkon länsipuolella sijaitsevaan kiviseen kuusimetsään raivatulla aukiolla.
Paikalla havaittiin historialliseen aikaan ajoittuvat vanhan talon perustuksen nurkkakivet sekä siihen liittyen kohtuullisen järeä kivistä ladottu tulisija. Tulisijan kohdalla on vanhan petäjän osittain lahonnut kanto. Talon koko on 5x12 metriä, siihen liittyvän tulisijan koko on 4x3x1 metriä.

Pieni-Nurmela (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Kuluntalahden seisakkeelta noin 250 m eteläkaakkoon, Sotkamon maantien eteläpuolella, hiekkakankaalla, yksityistien ja sähkölinjan välisellä alueella. Pyyntikuopan halkaisija on noin 7 m ja syvyys noin 2 m.
Lidar 5p -korkeusmallissa näkyy yllä mainitusta pyyntikuopasta n. 35 m luoteeseen mahdollinen toinen pyyntikuoppa.

Putkolanniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee kevyen liikenteen väylän luoteispuolella mäntymetsässä pienellä maastosta erottuvalla kumpareella.
Paikalla havaittiin historialliseen aikaan ajoittuva kivistä ladottu suorakulmio, ilmeisesti vanhan talon järeä kivistä ladottu tulisija. Tulisijan yksi nurkka on aikaisemmin paljastettu, todennäköisesti viereisen kevyen liikenteen väylän rakentamisen yhteydessä. Paljastetusta nurkasta ilmenee että rakenne on ladottu lohkotuista kivistä. Ilmeisesti kyseessä on vanha tulisija, jonka koko on 5x6x1 metriä. Paikalla mahdollisesti sijainneesta talosta ei havaittu merkkejä. Pihapiiri on ainakin osittain tuhoutunut kevyen liikenteen väylää rakennettaessa.

Niemikangas 7 (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Vuonaniemen päässä, Niemikankaan länsiosassa, runsaat 0,1 kilometriä rannasta ja 0,9 kilometrin päässä niemen kärjestä. Paikka on hakkuuaukon laidassa, rantaan jätetyn hakkaamattoman alueen puolella, metsäkoneen ajouralla tai aivan sen vieressä. Paikalla kasvaa harvaa männikköä, aluskasvillisuutena on suopursua, puolukkaa, mustikkaa ja sammalta. Maaperä on hiekkaa.
Täältä löytyi metallinetsimellä noin 10 x 20 metrin alalta ohuen metallilevyn paloja, padan korva, rautaesineen katkelma sekä palaneita luunsiruja.

Kotaniemi 1 (1000027438) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ei määritelty; Kohde sijaitsee Vuonaniemen tyven pohjoispuolella, Kiantajärven Mikkoslahden luoteispohjukassa, Telkkälammen ja Kotaniemen välisellä, länsi – itä -suuntaisella harjanteella. Valtatie 5 kulkee harjanteen länsipään poikki. Harjanne kasvaa suuria mäntyjä, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja sammalta. Maaperä on hiekkaa. Harjanteella on 180 metrin matkalla kolme kuoppaa, joista varsinkin 1 ja 2 vaikuttavat pyyntikuopilta.

Kotaniemi 2 (1000027439) (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Vuonaniemen tyven pohjoispuolella, Kiantajärven Mikkoslahden luoteispohjukassa, valtatien 5 ja Kotaniemen välisen harjanteen etelärinteessä 0,3 kilometriä länteen Kotaniemen kärjessä olevasta huvilasta ja runsaat 0,1 kilometriä itään valtatiestä 5. Paikka kasvaa harvaa, kuivaa kangasmetsää. Rinteen juurella on pienehkö avosuo. Maaperä on hiekkaa.
Etelään viettävässä rinteessä olevalta pieneltä tasanteelta on löytynyt rautaveitsen terä KM 40873:1. Veitsen ympärillä maa oli punertavaa ja siinä oli pieniä palaneen luun siruja. Veitsen vieressä oli palanut kivi. Veitsen löytöpaikasta 28 metriä länteen, kohdasta p = 7205790, i = 584792 löytyi pronssista valmistettu kulkunen KM 40873:2.

Kotaniemi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vuonaniemen tyven pohjoispuolella, Kiantajärven Mikkoslahden luoteispohjukassa, valtatien 5 ja Kotaniemen välisen harjanteen etelärinteessä. Paikka on etelään viettävässä rinteessä runsaat kaksi sataa metriä Kotaniemen kärjessä olevasta huvilasta länteen. Valtatie 5 on samoin runsaan kahden sadan metrin päässä lännessä. Alue kasvaa kuivaa kangasmetsää. Maaperä on hiekkaa.
Etelärinteestä pintakasvillisuus puuttuu pieneltä alalta ja siinä on hiekka näkyvissä. Tässä hiekassa on isketyltä vaikuttavia kvartseja muutaman kymmenen sentin alalla (KM 40874:1).

Kortejärvi (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Parkkilassa, Kortejärven luoteisrannalla, Kaunisniemen mantereesta erottavan suon luoteisreunassa, noin 70 metriä järven rannasta ja vajaa 0,2 kilometriä Kylmäjoesta, avosuohon idästä työntyvässä metsäisessä niemekkeessä.
Paikalta on löytynyt kaksi hevosenkenkäsolkea heti turpeen alla olevasta hiekasta, 0,9 metrin etäisyydellä toisistaan lounas–koillinen -suunnassa. Löytökohta 1 on koillisessa, p = 7216291,0, i = 567384 ja 2 lounaassa, p = 7216291, i = 567385. Kohdasta 2 12,5 metriä etelälounaaseen, kohti suon reunaa löytyi kaksi metallipalaa, löytökohta 3, p = 7216279, i = 567381. KM 40872:1-3. Löytökohdasta 2 puolitoista metriä länsilounaaseen on noin 0,4 metrin korkuinen ja 2,8 x 1,8 metrin kokoinen, itä–länsi -suuntainen kumpare.

Tulimaa 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Parkkilassa, Kortejärven pohjoisrannalla olevan Tulimaa-nimisen, järven pintaa kymmenisen metriä korkeamman kangasmaakumpareen lounaisreunassa, rannassa olevan kapean suokaistaleen reunassa.
Paikalta on löytynyt rautatuura ja siitä 1,8 metriä itään tulusrauta sekä kvartsin pala. Tuurasta 2,4 metriä pohjoiseen löytyi rautainen nuolenkärki. Tuurasta 6,7 metriä länteen ja nuolenkärjestä 5,8 metriä länsilounaaseen löytyi kirveen terä. 10,2 metriä kaakkoon tuurasta löytyi veitsen terä. Löydöt KM 40877:1-6. Kaikki löydöt olivat heti turpeen alla olevassa hiekassa. Ranta on kirveen löytöpaikasta yhdeksän metriä lounaaseen.

Tulimaa 2 (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Parkkilassa, Kortejärven pohjoisrannalla olevan Tulimaa-nimisen, järven pintaa kymmenisen metriä korkeamman kangasmaakumpareen melko tasaisen laen eteläosassa, lähellä Kortejärvestä jyrkähkösti nousevan rinteen reunaa.
Paikalla on nelisivuinen, noin 4 x 4 metrin kokoinen kuoppa. Se oli täynnä rankoja, ja maata peitti lumi, siksi kuopasta oli vaikea tehdä tarkempia havaintoja. Syvyys on kahden metrin luokkaa ja seinämissä näytti olevan melko jyrkkiä kohtia. Vaikutti siltä, että kuoppa tuskin on ainakaan esihistoriallinen. Toisaalta voi kuitenkin olettaa, että sillä on ikää yli sata vuotta, joten sitä voi pitää lain suojaamana muinaisjäännöksenä. Paikka vaatii lisätutkimuksia paremmissa olosuhteissa.

Tulimaa 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Parkkilassa, Kortejärven pohjoisrannalla olevan Tulimaa-nimisen, järven pintaa kymmenisen metriä korkeamman kangasmaakumpareen laella. Pohjoisesta nousevan rinteen yläreunassa, lähellä kumpareen lakea on suuri maakivi.
Kiven etelänurkasta, aivan kiven vierestä, heti turpeen alta löytyi 1500-luvun kolikko 1 (Juhana III fyrk, 1592?). Kiven koillisnurkan eteläpuolelta, heti turpeen alta, 15 sentin päästä kivestä löytyi saman ikäinen kolikko 2 (Juhana III fyrk 1589). Kolikosta 1 15,8 metriä lounaaseen löytyi pronssirenkaan katkelma ja kolikosta 1 14,8 metriä eteläkaakkoon löytyi rautainen veitsen terä. Myös nämä löytyivat heti turpeen alla olevasta hiekkamaasta. Pronssirenkaan ja veitsen välinen etäisyys on 21,3 metriä. Löydöt KM 40876:1-4.
Paikan luonteen määrittely vaatii lisätutkimuksia.

Louhikoski 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon kirkosta 31 km luoteeseen sijaitsevan Kuivajärveen pohjoisesta laskevan Vuosanganjoen Louhikoskessa. Kosken suun itäpuolisella rannalla on ojamainen uoma, jonka pituus on noin 20 metriä. Uoman itärannalla on epäselviä merkkejä ihmistoiminnasta, kuten muutamia pieniä kivikasoja.
Vuoden 1865 pitäjänkarttaan on kyseiselle paikalle merkitty rakennus, kuten
myös vuoden 1957 talouskarttaan ja 1975 peruskarttaan. Kyseessä on vanha myllyn
sija, joka on vähintään 1800-luvulta. Itse mylly on paikalta purettu ilmeisesti
ennen vuotta 1957, myllytupa on paikalla ollut 1970-luvulle saakka kunnes se on
palanut.
2019: Kohde oli ennallaan. Paikalla on säilynyt myös ränniin liittyviä puurakenteita. Louhikoskella toimi kotitarvemylly viimeistään 1800-luvun puolivälissä. Osakkaina olivat Rannantalo, Vuosanka ja Rasi (Jorma Wilmi, Kuhmon historia, s. 144). Mylly ja myllytupa on merkitty myös vuoden 1863 isonjaon kartalle. Ränni vaikuttaa rakenteen ja säilyneiden puuosien perusteella ajoittuvan paikan myöhäisempään 1900-luvun myllytoimintaan.

Laitakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ei määritelty; Toivonojantien ja Osmakajärven välissä olevalla harvaa männikköä kasvavalla kankaalla on kahdeksan kuoppaa, joista ainakin useimmat vaikuttavat pyyntikuopilta.

Kaihlasharju (Kulkuväylät)
Historiallinen; Harjun etelärinne. Kuivaa kangasmetsää, jonka puusto on pääosin nuorta. Muutamia vanhoja mäntyjä. Kannoista näkyy, että puut ovat kirveellä kaadettuja.
Suon reunassa kasvaa mänty, jonka ympärysmitta tyvessä on 1.70 m. Männyn W-kyljessä roikkuu galvanoidulla rautalangalla ripustettu suorakaiteen muotoinen puukyltti (39x15 cm), johon on veistetty suuraakkosin teksti "TÄMÄ PUU ON RAUHOITETTU". Pilkat. 1. Alareuna 30 cm maasta. NW-kylki. Pilkan koko 79x14 cm. Teksti "1863" ja sen alla "M". Kaksi kirveellä vuoltua pintaa. 2 mm syvä jälki, leveys 2 mm. 2. NW-kylki, alareuna 0.9 m maasta. 21x8 cm. Teksti "X89" ja alapuolella tunnistamattomia merkkejä. Sileäksi veistetty pinta. 2 mm syvä ja 2 mm leveä jälki. 3. N-kylki, alareuna 0.45 cm maasta. 48x6 cm. Teksti "194" (viimeinen numero peittynyt). Alapuolella mahdollisesti "ij". 2-3 mm syvä, 1-2 mm leveä jälki. Sileäksi veistetty pinta. 4. NE-kylki, 0.9 m maasta. 47x24 cm. Tekstit "1706", V alassuin, "1960", "SS", pystysuoraan "VK" ja "HO". Sileä pinta, joka on veistetty noin 12 cm syvälle. Ylä- ja vasen reuna nokeentunut. Vanhimman tekstin syvyys 3-4 mm, leveys 3-5 mm. 5. E-kylki, 0.7 m maasta. 30x11 cm. Teksti "S". Sileä pinta. Kirveenterä on lastunnut pintaa. 6. NE-pinta 0.6 m maasta. 7x3 cm. Ei tekstiä. 7. S-kylki 0.6 m maasta. 54x20 cm. Kaksi pystysuoraa pintaa, joista vasen heti kaarnan alla ja oikea veistetty noin 5-6 cm syvälle. Vasemmassa pinnassa teksti "HJ" ja sen alla "194" (viimeinen numero näkymättömissä". Oikeassa pinnassa "19x9", sen alapuolella "I" tai "1". Alin "1946" ja sen alapuolella "KJ". Alin teksti selvin ja 2 mm syvä 2 mm leveä. 8. SW-kylki 0.7 m maasta. 27x5 cm. Teksti "194x" (viim.numero peittynyt) ja sen alla EJ. Sileä pinta. Syvyys 3-4 mm, leveys 2-3 mm. 9. Repun ripustustappi E-kyljessä 1.5 m maasta. Kaarnan läpi on lyöty pystyyn litteä puutappi, jonka paksuus on 1x3 cm.
Suon reunassa kasvaa mänty, jonka ympärysmitta tyvessä on 1.13 m. Puun kaarnaa on veistetty pois aivan maanpinnassa, veistetty pinta jatkuu karikkeen alle. Pilkat. 1. SE-kylki 0.65 m maasta. 55x10 cm. Pinnassa erottuu puumerkki ja sen alla vuosiluku "1931". Vuosiluvun alla tasasivuinen kolmio kärki alaspäin. sen alla tunnistamat-tomia merkkejä sekä kahden vaakasuoran viivan välissä vuosiluku "1946". Syvyys ja leveys vaihtelevat. Suuri alin merkkiryhmä, jossa syvyys 3-4 mm ja leveys 4-5 mm. 2. NE-kylki 1.4 m maasta. Kirveenveistojälkiä.
Suon reunassa kasvaa kuusi, jonka ympärysmitta tyvessä on 0.94 m. 1.5 m maasta puun rungossa on 13 cm pitkä pyöreä puutappi vinosti yläviistoon. Tapin läpimitta 22 mm. Tapin juuresta erittynyt pihkaa.

Hukkakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaista kuusikkoista kangasta. Tasaisella vaakasuoralla maanpinnalla on pyöreä matala maavalli, jonka mitat ovat 12 m (N-S) ja 11 m vallin harjalta mitattuina. Syvyys vajaa metri. S-kehällä kuurna, jonka syvyys on 1.5 m, leveys 2 m ja pituus 5 m. Poikkeuksellisen syvä. Kairanäyt-teissä kuntan alla pari dm puuhiiltä ja sen alla hiekkaa. Vieressä SW-puolella syvä pieni kuoppa.

Särkiaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaista mäntyvaltaista kangasmetsää. Pyöreä maavalli, jonka keskellä on kattilamainen kuoppa. Vallin mitat vallin harjalta 8x8 m, syvyys noin 1 metri. W-kehällä kuurna, jonka pituus on 4 m, leveys 2 m ja syvyys 1 m. Valli erottuu kaukaa, koska sen päällä kasvaa nuoria kuusia. Kairanäytteissä kuntan alla pari dm puuhiiltä ja sen alla hienoa hiekkaa.

Kalettomanaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaista kuusi- ja mäntykangasta suon laidassa. Pyöreä maavalli, jonka mitat ovat 10 m (W-E) ja 9 m, syvyys noin 1 metri. Valli kohoaa vain vähän tasaisesta maanpinnasta, ja kuoppa ulottuu selvästi maanpinnan alle. SW-kehällä erottuu kuurna, jonka pituus on 5 m, leveys 2 m ja syvyys 1 m. Kairanäytteissä paikoin kuntan alla puuhiiltä ja sen alla hienoa hiekkaa, paikoin puuhiili kapeina raitoina hiekkakerrosten välissä.

Värikallio (Taide)
Kivikautinen; Värikallion kalliomaalaus sijaitsee Kuusamon rajasta noin 700 m etelään, Somerjärven itäpään pohjoisrannalla. Maalaukset ovat pystysuorassa kallioseinämässä.
Maalauksia on noin 10,5 m pitkällä matkalla ja ne sijoittuvat 0,2 - 2,5 m järven pinnasta. Kuvioiden tarkkaa lukumäärää ei voida määrittää, sillä laskentaperuste on maalausten katkelmallisuuden johdosta riippuvainen tulkitsijasta. Kuvioita on todettu olevan kuitenkin runsaasti yli 60.
Vedenpinnan korkeus on Värikalliolla pysynyt suurin piirtein samalla tasolla jääkauden jälkeisistä ajoista ja siksi maalausta ei voida ajoittaa maankohoamisilmiön avulla. Suurin osa maamme kalliomaalauksista on kampakeraamiselta ajalta, ajanjaksolta 5000 -3200 eKr. Nuorimmat maalaukset saattavat ajoittua vuoden 2000 eKr. vaiheille.
Kalliomaalaukselle johtaa Lihapyörteen pysäköintipaikalta 3,5 ja 4,5 kilometrin pituiset opastetut polut. Maalauksen edustalla on 80 m pitkä puusilta, joka mahdollistaa pääsyn maalauksen edustalle.

Heinisaari länsi (Hautapaikat)
Rautakautinen; Heinisaari sijaitsee Mikkoslahdessa, joka kuuluu Kiantajärven vesistöön. Hautaus sijoittuu halkaisijaltaan noin viiden metrin laajuiselle alueelle. Palaneet luut rajoittuivat halkaisijaltaan 40-50 cm:n laajuiselle alueelle, syvyyttä hautarakenteella oli vain noin 5 cm. Luiden joukosta löytyi vain pronssihela, mutta sen välittömästä läheisyydestä tai hieman kauempaa hopearaha, rautainen tulusrauta, rautainen veitsi, rautainen kirves.

Naulakangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla on ison kiven kyljessä oleva kiviröykkiö, jonka ala on noin 1,5 x 2 metriä ja korkeus noin 40 cm. Kivien alla on hiiltynyttä puuta. Kivikasa on sammalen peittämä. Kyseessä on ilmeisesti tervasaunan kiuas. Tervahauta on kiukaasta noin 10 m länteen (alakohde). Tervahaudan ja kiukaan välissä on maakuoppa , jonka halkaisija on noin 6 x 2-3 metriä ja syvyys noin 50 cm.

Mustaniemi 2 (1000028682) (Asuinpaikat)
Keskiaikainen; Kohde sijaitsee Vuokkijärven itäosaan sijoittuvan niemen päässä. Niemellä kasvaa avonaista mäntymetsää ja maanpeitekasvina puolukkaa. Maasto on jonkin verran kivinen. Niemen etelärannan läheisyydestä löytyi metallinpaljastimella rautainen keihäänkärki ja kaksi taipunutta levyn palaa. Löydöt tehtiin heti turpeen alta. Maaperä on hiekkaa.

Jysmänniemi (1000028683) (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Vuokkijärven itäosassa, Mustalahden eteläpuolella olevalla niemekkeellä. Niemellä kasvaa nuorta kuusimetsää ja aluskasvillisuutena puolukkaa ja suopursua. Niemeltä on metallinpaljastimella löydetty viikinkiajan putkivartinen keihäänkärki, ruodollinen nuolenkärki sekä pieni veitsi. Löydöt tulivat turpeen alta maasta, jossa oli myös runsaasti palaneen luun kappaleita. Löytöpaikan vieressä on pieni kivilatomus, joka saattaa olla rajamerkki tai jonkinlainen uuni.

Tökinlampi (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Varisjärven vesistö siihen liittyvine harjuineen muodostaa suositun retkeilyalueen. Tökinlampi sijoittuu vesistön luoteisosiin. Sitä suojaa itäpuolella jyrkähkö kohouma. Löytöpaikka on tasaisempi ja siitä maasto laskee loivasti kohti lampea. Aluskasvillisuus on pääosin rahkasammalta ja mustikkaa. Mäntyjen lisäksi rannalla kasvaa muutamia koivuja.
Löydöt keskittyvät kapealle luode-kaakkosuuntaiselle alueelle. Alueelta on löydetty kupurasoljen katkelma, veitsi, kuparipeltiä, hiotun kiviesineen kappale, työkalun tai aseen terän katkelma ja hela. Löydöt sijoittuvat melko pienelle alalle metsikön tasaiselle kohdalle. Kupurasoljen katkelma ja veitsi löytyivät 0,9 metrin päästä toisistaan luode-kaakkosuunnassa. Pellin kappaleet löytyivät tästä kohdasta katsottuna ”ripoteltuina” eri suuntiin, kaukaisimman löydön ollessa veitsestä 9,4 metrin päässä.

Varisjärvi 3 (Asuinpaikat)
Keskiaikainen; Kohde sijaitsee Varisjärven luoteisosan pienen lahdelman pohjoisrannalla. Rannan tuntumassa on tasaisempi alue, josta maasto lähtee nousemaan jyrkästi kohti pohjoista. Tasaiselta ranta-alueelta löytyi metallinpaljastimella viisi rautakirveen terää ja taipunut kuparipellin kappale. Kirveistä kaksi on ns. karjalaisia partakirveitä (pitkähamaraisia), yksi ns. skandinaavinen partakirves ja kaksi ns. kaarevaselkäisiä suomalaisia kirveitä. Maaperä on hiekkaa.

Kontiosaari (205010008) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Kohde sijaitsee Kontiosaari nimisellä niemellä Kajaaninjoen pohjoispuolella noin kolme kilometriä Kajaanin linnasta länteen. Pyyntikuopat sijaitsevat noin 250 metriä pitkällä pohjois-etelä suuntaisella alueella Kontiosaarentien itäpuolella. Aiemmin kuoppia tunnettiin 13 kpl, mutta vuoden 2016 inventoinnissa niitä löydettiin 5 kpl lisää. Alue on kuivahkoa mäntykangasta, jonka läpi kulkee voimalinja. Voimalinjan kohdalta on otettu useasta kohti hiekkaa ja mahdollisesti muutamia pyyntikuoppia on tuhoutunut siinä yhteydessä. Linjan kohdalla kasvaa tiheää vesakkoa, horsmikkoa ja ruohoa, joten havaintojen teko siinä oli mahdotonta.
Aiemmin tunnetut kuopat oli merkitty puupaaluilla, jossa oli kuopan numero. Numeroituja paaluja oli 13, näistä löydettiin muuta paitsi numero 4, joka on joko tuhoutunut tai sitten se oli tiheän kasvuston peittämä. Inventoinnissa ei käynyt selville kuka kuopat oli merkinnyt. Kainuun museon maakunta-arkeologi Esa Suominen ei tiennyt kuoppien merkinnästä, hän oli tosin ollut sähköyhtiön edustajan kanssa niitä mittaamassa tarkkuus-gps laitteella pari vuotta aiemmin. Mahdollisesti kuopat ovat yhtiön merkitsemiä. Kuopat ovat selvästi erottuvia, niiden halkaisija on noin 3-5 metriä ja syvyys noin metri. Inventoinnissa löytyneet kuopat sijaitsevat aiemmin tunnettujen pyyntikuoppien itäpuolella (3 kpl) ja eteläpäässä (2 kpl). Eteläisimmät kuopat ovat noin 25 metriä pellon reunasta pohjoiseen, pohjoisin kuoppa alle 10 metriä Kontiosaarentiestä itään.
Muinaisjäännösalueen rajaus perustuu havaittuihin pyyntikuoppiin, aiempi rajaus muuttui siten, että siihen sisältyy vuonna 2016 havaitut kuopat, lisäksi aluetta on kavennettu hieman länsiosaltaan. Vuoden 2016 inventoinnissa löydettyjä kuoppia ei ole merkitty paaluilla ja numeroilla maastoon.

Karankalahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa, se sijaitsee Kajaanin keskustasta noin 6 km etelään, 200 metriä Sotkamontien eteläpuolella ja noin 40 metriä Karanganlahdentiestä itään. Kuoppa on itään, kohti jokiuomaa, viettävässä rinteessä. Alue on moreenipohjaista mäntykangasta.
Kohteen koordinaatit muinaisjäännösrekisterissä osoittivat noin 70 metriä lounaaseen itse kuopasta. Kuoppa kuitenkin löytyi inventoinnissa koordinaattivirheestä huolimatta. Koordinaatit on nyt korjattu. Kuoppa on halkaisijaltaan noin kolme metriä ja siinä on matalat vallit, syvyys on vajaa metri. Kuopassa ei ollut juurikaan huuhtoutumiskerrosta, joka voi viitata sen nuorehkoon ikään. Muita kuoppia ei rinteessä havaittu, sitä tarkasteltiin noin 100 metriä suuntaansa. Kyseessä ei todennäköisesti ole pyyntikuoppa, vaan kuoppa on kaivettu muussa tarkoituksessa ja oikeampi luokittelu olisi maarakenteet/kuopat. Kuopan luonne voisi selvitä kaivaustutkimuksella.

Karankalahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 6 km Kajaanista etelään, 90 metriä Sotkamontien pohjoispuolella, Karangan tanssilava, joka on jo purettu, on heti kohteen pohjoispuolella. Alue on rehevää ja kasvaa pensastoa ja lehtipuita, ympäristö on poikkeuksellisen rehevä tervahaudalle. Tervahauta on halkaisijaltaan vallin ulkoreunasta mitattuna noin 20 metriä, syvyys on yli metrin, halssi on itään. Eteläreunan valli on jostain syystä poikkeuksellisen leveä, noin 6-7 metriä.

Karanka (1000028700) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kajaanin linnasta 4,5 km kaakkoon Laajankankaan taajaman itäpuoleisella metsäalueella. Karanka niminen peltoalue on kohteen vieressä, Karangassa on ollut torppa 1800-luvulla, mutta siitä ei havaittu jälkiä. Tervahauta on hakkuuaukealla noin 30 metriä pellon laidasta. Hakkuuaukea kasvoi erittäin tiheää vesakkoa ja ruohoa/horsmikkoa inventoinnin aikaan heinäkuussa 2016. Haudan mittoja oli vaikea arvioida ja hauta oli myös kärsinyt vaurioita hakkuiden ja uudistuksen yhteydessä. Ilmalaserkeilauskuvasta tehdyn arvion perusteella haudan leveys vallin ulkoreunasta mitattuna on ehkä noin 18 metriä ja halssi on pohjoiseen.

Mustalahti (1000028701) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee neljä kilometriä Kajaanin linnasta itäkaakkoon, Mustalahden eteläpäässä rannan tuntumassa. Mustalahden talo on 120 metriä kohteen eteläpuolella. Tervahauta on tehty rantaan viettävään rinteeseen, haudan leveys vallin ulkoreunasta mitattuna on noin 18 metriä ja syvyys reilu metri. Halssi on alarinteeseen kohti rantaa. Tervahauta ja rantavyöhyke on rehevää lehtimetsää ja aluskasvillisuus on tiheää. Hautaa on vaikea havaita kasvukaudella.

Komiaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin kaksi kilometriä Kajaanin linnasta pohjoiseen Komiahon taajaman ja Seppälän Maatalous- ja Puutarhaoppilaitoksen välisellä metsäalueella. Seppälän eteläpuolella olevan peltoalueen reunaan on matkaa noin 100 metriä. Tervahauta on hakkuualueella ja se on tiheän vesakon ja aluskasvillisuuden peitossa. Haudan leveys vallin ulkoreunasta mitattuna on noin 14 metriä, haudan syvyys on noin metri ja halssi on kaakkoon.

Hetteenmäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 2,5 km Kajaanin linnasta luoteeseen Hetteenmäen taajaman pohjoispuolella olevalla metsäalueella, joka toimii lähivirkistysalueena ja siellä kulkee useita polkuja ja siellä on myös laavu. Peruskarttaan on merkitty kaksi tervahautaa ja teksti ”tervahautoja”. Haudat tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Alueella on kaksi hautaa, joille annettiin nimiksi Hetteenmäki 1 ja 2. Hetteenmäki 1 on varttuneessa kuusikossa, sen läpimitta on noin 12 metriä vallin ulkoreunasta mitattuna, hauta on alle metrin syvä. Sen halssi on lounaaseen kohti kurumaista purouomaa, joka lienee muotoutunut jo jääkauden loppuvaiheessa, kuten hieman lännempänä oleva pitkä ja syvä uoma. Tervahaudan läpi kulkee polku ja siinä on myös suunnistajien kiintorasti.

Hetteenmäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 2,5 km Kajaanin linnasta luoteeseen Hetteenmäen taajaman pohjoispuolella olevalla metsäalueella, joka toimii lähivirkistysalueena ja siellä kulkee useita polkuja ja siellä on myös laavu. Peruskarttaan on merkitty kaksi tervahautaa ja teksti ”tervahautoja”. Haudat tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Alueella on kaksi hautaa, joille annettiin nimiksi Hetteenmäki 1 ja 2. Hetteenmäki 2 sijaitsee noin 60 metrin päässä asutuksesta melko tasaisella kankaalla. Puuston on mäntyvaltaista ja maaperä hiekkaa. Tervahauta on matala ja laakea, sitä ympäröi matala kaivanto, josta laskettuna haudan leveys on noin 15 metriä. Noin viisi metriä pitkä halssi laskee alarinteeseen lounaassa.

Vimpelinvaara (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kajaanin Vimpelinvaaran lounaisosassa, laskettelurinteestä parisataa metriä kaakkoon. Alue on moreenipohjaista mäntykangasta. Vuoden 2016 inventoinnissa havaittiin noin 100 metrin matkalla kuusi kuoppaa, joiden läpimitta on 2-3 metriä ja syvyys 0,5-1 metriä. Kuopat ovat osapuilleen kaakko-luode suuntaisessa rivissä, neljä kaakossa olevaa kuoppaa ovat melko tasaisesti 50 metrin matkalla, näistä noin 50 metriä luoteeseen on vielä kaksi kuoppaa rinnakkain. On mahdollista, että kyse on pyyntikuopista, vaikka sijainti ja maaperä ei ole pyyntikuopille aivan tyypillinen.

Kesäniemi Uimala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Kohde sijaitsee yleisellä uimarannalla Kajaanin keskustan itäpuolella Kajaaninjoen etelärannalla. Vuoden 1984 tarkastuksessa paikalta oli löytynyt 6 kpl kvartsi-iskoksia ja kvartsiydin niemen pohjoiskärjestä ja 5 kvartsi-iskosta niemen länsirannalta. Tarkastuksen yhteydessä oli havaittu myös likaantunutta ja palanutta maata noin 40 cm vahvuinen kerros.
Niemi on kärjestään erosion syömä ja melko kapea, noin 4-5 metriä. Maaperä on kivikkoinen ja vedenpinnan vaihtelut sekä aallot ovat syöneet niemeä molemmin puolin. Niemen tyviosa on leveämpi ja hiekkaisempi. Maasto on melko kulunutta johtuen voimakkaasta käytöstä. Koko niemen alueella vaikuttaisi kuitenkin olevan vielä koskemattomia maakerroksia ja asuinpaikan olemassa olo sekä laajuus olisi selvitettävä koekaivauksella. Vuoden 2016 inventoinnin yhteydessä ei havaittu löytöjä. Muinaisjäännösalueen rajaus perustuu vuoden 1983 tarkastuksen löytöpaikkoihin ja vuoden 2016 havaintoihin.

Ämmänkoski 2 (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kajaaninjoen pohjoisrannalla, linnanraunioiden luoteispuolella sijaitsee suorakaiteen muotoinen kuoppa. Kuopan koko on noin 2 x 1 metriä. Sen syvyys on noin 0,5 metriä. Hieman alempana rinteessä näkyy puolikaaren muotoista maavallia.
Ilmeisesti kyseessä on venäläisen isonvihan aikaisen tykkipatterin jäännös. Se on merkitty linnankomendantti Didrik Trolinin tekemään Kajaanin kaupungin puolustussuunnitelmaan vuodelta 1739.

Paitaharju (Kulkuväylät)
Historiallinen; Harjulla sijaitsevan kelopuun kaakonpuoleisessa kyljessä on pilkka. Siihen on kaiverrettu kruunu, vuosiluvut 1830 ja 1822 (viimeinen numero voi olla myös 4) sekä nimikirjaimia K.M. (mahdollisesti K.T. ja R). Pinnassa on halkeama, joka vaikeuttaa kaiverrusten lukemista. Puun toisella kyljellä on tuoreempi kaiverrus JK 97.
Kelopuu erottuu maisemassa selvästi, sillä sen ympäristössä kasvaa nuorta kuusikkoa. Maaperä on hiekkaa.

Aittoranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon kirkosta 950 metriä etelään, noin 100 metriä Iso Sapsojärven rannasta pohjoiseen. Alue on osa Hiukan harjumuodostelmaa ja on kuivahkoa kumpuilevaa mäntykangasta. Tervahauta on luontopolun varressa ja merkitty opastaululla. Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä, se on tervahaudaksi matala, syvyys on noin 0,5-0,7 metriä. Tervahaudan halssi laskee etelään.

Hiukka (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa. Kohde sijaitsee Hiukan hiekkaharjuilla Sotkamon keskustan eteläpuolella noin 200 metriä Iso Sapsojärven rannasta. Kapean jyrkän harjanteen päällä on matalahko kuoppa, halkaisija noin 2 metriä ja syvyys noin puoli metriä. On hyvin epävarmaa, että kyseessä on pyyntikuoppa. Kuopassa on havaittavissa pari senttiä paksu huuhtoutumiskerros. Kuoppa voi olla myös luonnonmuodostuma. Inventoinnissa havaittiin, että kuopan aiemmat koordinaatit olivat hieman virheelliset, kuoppa sijaitsi noin 35 metriä pisteestä pohjoiseen.

Sopalanlampi 1 (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon kirkosta 770 metriä kaakkoon ja noin 140 metriä Kuhmontiestä etelään Sopalanlammen länsipuolella. Alue on osa Hiukan harjumuodostelmaa ja on kuivahkoa kumpuilevaa mäntykangasta. Kaksi tervahauta ja kahdeksan kuoppaa ovat hautausmaalta kaakkoon erkanevan hiekkatien itäpuolella, tien ja pellon tai lammen välisessä rinteessä, lammen tuntumassa noin 40 metriä tien itäpuolella. Tervahaudoista toinen on suuri, sen halkaisija on noin 22 metriä, se on yli metrin syvä. Se on, lammen tuntumassa noin 40 metriä tien itäpuolella Tervahaudan lähes kaksi metriä leveä halssikaivanto laskee itään kohti lampea. Edellisestä noin 20 metriä pohjoiseen on pieni tervahauta, jonka halkaisija on noin 6 metriä, sen halssi on jostain syystä kaivettu ylärinteen suuntaan. Kuopassa havaittiin hiiltä ja nokea ja siinä oli vallit, joten kyseessä on todennäköisimmin tervahauta.
Tervahaudasta luoteeseen hiekkatien ja lammen/pellon välissä on ainakin kahdeksan kaivettua kuoppaa, joiden käyttötarkoitus ei inventoinnissa selvinnyt. Kuoppien maannos on puhdas, joten tervaa tai hiiltä niissä ei ole valmistettu. Kuopat muistuttavat melko paljon toisiaan, Ne on kaivettu rinteeseen noin 100 metrin matkalle 5-20 metrin välein. Alun perin kuopat ovat olleet kooltaan noin 2x4 metriä, syvyys on noin 1-1,5 metriä, kuopista on suuaukko lammen/pellon suuntaan. Kuopat ovat ilmeisesti peräisin historialliselta ajalta. Todennäköisin selitys on, että kuopat ovat säilytyskuoppia/kellareita tai korsuja. Sota-ajalla joukkoja on ollut majoituksessa hieman idempänä Kuhmon tien varressa, mutta ei liene mahdotonta, että joukkoja olisi majoittunut täälläkin.

Sopalanlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon kirkosta 520 metriä kaakkoon ja noin 130 metriä Kuhmontiestä etelään Sopalanlammen länsipuolella. Alue on osa Hiukan harjumuodostelmaa ja on kuivahkoa kumpuilevaa mäntykangasta. Tervahauta on hautausmaantieltä kaakkoon erkanevan hiekkatien länsipuolella. Tervahauta oli inventoinnin aikaan 2016 tiheän kasvillisuuden peitossa, haudassa kasvoi pari isompaa mäntyä. Tervahaudan valli ja keskellä oleva kuoppa/painauma ovat matalia ja vaikeasti erotettavissa. Ilmalaserkeilausaineston perusteella tervahaudan halkaisija vallin ulkoreunasta mitattuna on noin 17 metriä.

Sissiluola (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuokatinvaaran huipun tuntumassa, noin 130 metriä alemmalta pysäköintialueelta kaakkoon. Vaaran huipulta kulkee polku entisen palovartijan tornin kautta, jota pitkin laskeutuvat portaat kohti lampea. Portaiden länsipuolella, aivan niiden vieressä, on kaukalomainen kalliosyvennys, joka on itäpäästä avoin. Portaiden vieressä on opastaulu, jossa on otsikkona ”Sissiluola” ja selitteenä ”vainolaisvahtien tukikohta Ruotsin vallan aikana vuoteen 1809”. Taulussa on myös muuta tekstiä, mutta se on kulunut pois. Perimätiedon mukaan vahdit ovat asuneet kaukalomaisessa kallion syvennyksessä, jolla on mittaa noin 10 x 2,5 metriä, ja sitä reunustavat paikoin kaksi metriset kallioseinät, jotka madaltuvat itää kohti. Perimätiedon mukaan syvennyksessä on ollut hirsikatto ja se on siten sopinut hyvin asumiseen. Asumuksen lattialla on hieman maapeitettä, joten voisi olla mahdollista, että arkeologisella tutkimuksella voitaisiin saada jotain tietoja tarinan paikkansa pitävyydestä.

Jäätiönlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee välittömästi Vuokatin vaaran pohjoispuolella olevasta Jäätiönlammesta pohjoiseen olevalla harjanteella. Harjanne on kuivahkoa mäntykangasta ja itä-länsi suuntainen, keskikohdaltaan noin 50 metriä leveä. Harjanne kapenee länteen ja levenee itää kohti, jossa sen reuna kiertää Jäätiönlampea. Harjanteen molemmat rinteet ovat melko jyrkät. Kohteeseen kuuluu kuusi pyyntikuoppaa, jotka ovat ketjussa noin 120 metrin matkalla. Pohjoisin kuoppa on aivan ulkoilureitin vieressä ja sen reunoja on kaiveltu. Kuoppa eroaa sen vuoksi ulkonäöltään muista kuopista, mutta vaikuttaisi kuuluvan samaan ketjuun. Suurin kuopista on läntisin, sen halkaisija on noin 3,5 metriä reunalta mitattuna ja syvyys noin metri. Muut kuopat ovat tätä pienempiä, pienin on halkaisijaltaan pari metriä ja syvyys on reilut puoli metriä. Kuopissa oli ohut huuhtoutumiskerros, kovin paksua huuhtoutumiskerrosta ei harjanteella havaittu muutenkaan.
Pyyntikuoppatulkinnan puolesta puhuu myös se, että Jäätiönlammen tuntumassa olevissa kohteissa Jäätiönlampi ja Kuikkalammentie on tehty arkeologisia tutkimuksia vastaavissa kuoppakohteissa ja niissä on suurimman osan todettu olevan pyyntikuoppia, yksi kuopista on ajoitettu kivikaudella ja yksi pronssikaudelle.

Jäätiönlampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vuokatinvaaran pohjoispuolella olevasta Jäätiönlammesta itään olevalla mäntykankaalla, matkaa lampeen on noin 100 metriä. Alueella kulkee useita polkuja ja se on suosittua lenkkeilyaluetta. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 metriä ja sitä ympäröi kaivanto. Hauta on melko matala, syvyys on noin puoli metriä. Tervahaudan kohdalla on kuusi – ja lehtipuutiheikkö, mutta se erottuu vieressä kulkevalta polulta. Haudan halssi on pohjoiseen. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Jäätiönlampi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuokatinvaaran pohjoispuolella, Jäätiönlammen rannasta noin 80 koilliseen ja Kuikkalammentiestä 80 länteen. Alue on hiekkapohjaista mäntykangasta. Etelään viettävässä rinteessä on kuoppa, jonka halkaisija on noin 2,5 metriä ja syvyys noin 0,5-0,7 metriä. Kuopassa on ohut huuhtoutumiskerros. Kuoppa on yksittäinen kuoppa, sen läheisyydestä ei havaittu muita kuoppia alueen inventoinnissa vuonna 2016. Sen sijaan noin 150 metriä etelään on kaksi tunnettu ja osittain tutkittua pyyntikuoppakohdetta sekä lisäksi vuonna 2016 löytyi pyyntikuoppajärjestelmä noin 200 metriä luoteeseen. On siis mahdollista, että myös tämä kuoppa on pyyntikuoppa vaikka on hieman erillään edellä mainituista.

Kaarreniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Nuasjärven itäosassa, Kaarreniemen lounaisrannan tuntumassa, noin 10 km Sotkamon kirkosta länteen. Alue on enimmäkseen hiekkapohjaista mäntykangasta. Tervahauta on noin 50 metriä rannasta. Se on tehty pienen soistuneen lammikon viereen, niin että sen halssi laskee sen suuntaan. Hauta on kasvillisuuden peittämä, varsinkin matalat kataja peittävät sen muodon, lisäksi siinä on tiheikkö sekametsää. Tervahaudan halkaisija vallin ulkoreunasta mitattuna on arviolta noin 14 metriä, syvyys on noin metri. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Leivolankylä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 3,6 km Sotkamon kirkosta länteen, Leivolankylän lounaispuolella, Haapalanlahdentiestä noin 70 metriä etelään. Alue on kuivahkoa kangasta, jolla kasvaa varttunut männikkö. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13 metriä, melko matalan vallin ulkoreunasta mitattuna, ja siinä kasvaa kuusia ja lehtipuita, jotka muodostavat tiheikön haudan kohdalle. Tiheikkö kätkee tervahautaan sijoitetun suunnistajien kiintorastin. Hauta on melko matala, syvyys alle metrin, ja halssi on kaivettu haudan itäreunaan. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Pakoluola (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuokatinvaaran huipun tuntumassa, 220 metriä alemmalta pysäköintialueelta luoteeseen. Kohteeseen pääsee pysäköintialueen länsipäästä lähtevää polkua myöten, 200 metrin päässä, alempana rinteessä, polku risteää toisen polun kanssa, josta itään päin kääntyen pääsee luolan tuntumaan, hieman sen yläpuolelle rinteessä. Luola on kalliojyrkänteen alaosassa, noin 30 metriä polulta pohjoiseen ja alarinteeseen. Luola on suullisen perimätiedon mukaan pakoluola, varsinaisia kirjallisia lähteitä luolaan liittyen ei ainakaan vuoden 2016 inventoinnissa tullut tietoon. Luola on riittävä suuri tilapäiseen oleskeluun. Suuaukon leveys on noin kolme metriä ja luolan korkeus reilu metri. Luolan suuaukon tuntumassa on oleskelutilaa muutamia neliöitä ja siinä on nuotionpaikka. Luola jatkuu kapeampana onkalona noin neljä metriä syvemmälle kallion sisään.

Pieni-Pölly (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuokatinvaaran kaakkoisrinteellä Iso-Pöllyn huipun ja Lehmilammen välissä, noin 600 metriä Vuokatinvaaran ylemmältä pysäköintialueelta eteläkaakkoon. Tervahauta on luonnonsuojelualueella kauniissa kuusimetsässä. Haudan halkaisija on vallin ulkoreunasta mitattuna noin 18 metriä. Hauta on laakea, syvyys on noin 0,5-0,7 metriä, ympäröivät vallit ovat korkeudeltaan samaa luokkaa. Halssi on kaakkoon. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Rauramonlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 3,6 km Sotkamon kirkosta länteen Kainuuntien eteläpuolella sijaitsevan Rauramonlammen keskellä olevalla niemellä. Alue on kuivahkoa kangasta, jolla kasvaa varttunut männikkö. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 18 metriä, vallin ulkoreunasta mitattuna, ja siinä kasvaa muutamia kuusia ja lehtipuita. Hauta on noin metrin syvä, ja viitisen metriä pitkä halssi on kaivettu haudan itäreunaan.

Rauramonlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 3,8 km Sotkamon kirkosta länteen Kainuuntien eteläpuolella sijaitsevan Rauramonlammen pohjoispuolella, noin 100 metriä Kainuuntiestä etelään. Alue on kuivahkoa kangasta, jolla kasvaa varttunut männikkö. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 16 metriä, vallin ulkoreunasta mitattuna. Vallit ovat hyvin leveät, haudan sisäosa on halkaisijaltaan noin 4-5 metriä. Haudassa kasvaa jonkin verran kuusia ja lehtipuita ja matalaa katajaa, jotka peittävät näkyvyyttä. Hauta on noin metrin syvä, halssi on kaivettu itäreunaan kohti vieressä olevaa kosteikkoa.

Rauramonlampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 3,7 km Sotkamon kirkosta länteen Kainuuntien eteläpuolella sijaitsevan Rauramonlammen pohjoispuolella, noin 80 metriä Kainuuntiestä etelään. Alue on osittain vanhaa metsittynyttä peltoa, jolla metsä on melko pusikoitunutta. Tervahaudan kohdalla on kuitenkin varttunutta männikköä ja jonkin verran kuusi ja lehtipuita, myös matalaa katajaa on levittäytynyt haudan kohdalle. Hauta halkaisijaltaan huomattavan leveä, tarkkaa mittaa maastossa oli vaikea arvioida peitteisyyden takia, mutta maastohavaintojen ja ilmalaserkeilauskuvan perusteella leveys on noin 25–28 metriä. Hautaa kiertää oja. Hauta on melko matala, selvästi alle metri ja myös vallit ovat alle metrin korkuiset. Haudan keskelle on kaiveltu kuoppia ja niitä on myös jonkin verran lähiympäristössä. Halssi on eteläkaakkoon lampea kohti.

Historiallinen; Kohde sijaitsee 4,1 km Sotkamon kirkosta länteen ja noin 300 metriä Kainuuntien eteläpuolella sijaitsevasta Rauramonlammesta luoteeseen. Kainuuntie kulkee noin 100 metriä kohteen pohjoispuolella. Tervahauta on tiheässä kuusivaltaisessa taimikossa ja haudan kokoa ja muotoa on vaikea hahmottaa. Hauta on iso, halkaisijaltaan yli 20 metriä, mutta matala, alle metrin syvä. Hautaa kiertää matalien vallien ulkopuolella oja. Halssi on lähes 10 metriä pitkä ja haudan pohjoispuolella. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Särkelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 5,3 km Sotkamon kirkosta länteen, parisataa metriä Joensuuntien ja rautatien eritasoristeyksen länsipuolella. Kohteeseen kuuluu kolme tervahautaa. Kaksi pohjoisempaa hautaa ovat vierekkäin ja näistä noin 70 metriä etelään, pienen kurun toisella puolella, on kolmas tervahauta. Kaksi pohjoisinta tervahautaa ovat halkaisijaltaan noin 15 metriä ja yli metrin syviä. Toinen niistä on hieman ylempänä rinteessä ja sen halssi laskee parin metrin päähän alempana rinteessä olevasta haudasta. Haudat ovat varttunutta sekametsää kasvavassa itään viettävässä rinteessä, joka päättyy peltoon. Kolmas hauta on halkaisijaltaan noin 15 metriä, syvyys on alle metri. Tervahauta on kauniissa varttuneessa kuusikossa. Peruskartassa on merkintä ”Tervahautoja”.

Taivalpolku (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Nuasjärven etelärannan tuntumassa, 300–400 metriä Vuokatintiestä pohjoiseen, rantaan johtavan Taivalpolun länsipuolella. Kohteeseen kuuluu kuusi tervahautaa, joista viisi on purouoman itäpuolella ja yksi länsipuolella. Alue on kangasmetsää, puusto on varttunutta, pääasiassa mäntyjä ja kuusia. Taivalpolulta erkanee tie rannassa oleville mökeille. Tien länsipuolella kulkee melko lailla tien suuntaisesti kurumainen purouoma, joka on 20–30 metriä leveä ja johtaa kapeaan lahdenpoukamaan. Inventointiaikaan heinäkuussa 2016 puro oli kapea, mutta keväällä varmaan runsasvetisempi. Uoman itäpuolella on viisi tervahautaa 150 metrin matkalla muutaman kymmenen metrin välein. Kaikkien halssi laskee vieressä olevan kurun suuntaan. Ensimmäinen hauta on tien risteyksessä ja viimeinen mökkien tuntumassa. Näiden lisäksi on vielä yksi tervahauta lahdenpoukaman länsipuolella, mökkien kohdalla.
Tervahauta 1 on risteyksen tuntumassa, sitä on hieman oja leikannut. Hauta on matala ja laakea, halkaisija noin 18 metriä, vallin ulkoreunasta mitattuna. Tervahauta 2 edellisestä 30 metriä luoteeseen aivan tien vieressä, halkaisija on noin 16 metriä. Tervahauta 3 on edellisestä 50 metriä luoteeseen, halkaisija on noin 18 metriä, hauta on syvä, noin 1,5 metriä. Tervahauta 4 on edellisestä 20 metriä pohjoiseen aivan tien vieressä. Hauta on halkaisijaltaan noin syvyydeltään reilut puoli metriä ja halkaisija noin 14 metriä. Tervahauta 5 on edellisestä 20 metriä luoteeseen, halkaisija noin 17 metriä ja syvyys reilu metri.
Lahden toisella puolella oleva tervahauta on aivan järven rantatörmässä, hakkuualueen laidalla. Rantavyöhykkeen puut on säilytetty ja siinä kasvaa varttuneita mäntyjä, hakkuuaukea oli inventointihetkellä vesakon ja horsmikon valtaama. Tervahauta on osittain hakkuualueella ja osittain rantametsässä Tervahaudan halssi laskee järven rantaan. Haudan halkaisija on noin 14 metriä, syvyys on hieman alle metri.

Vuokatinhovintie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 4,8 km Sotkamon kirkosta länteen, noin 50 metriä Vuokatinhovintien ja Joensuuntien risteyksestä länteen, Vuokatinhovintien pohjoisreunassa. Alue on kosteahkoa kangasta, pohjoispuoleisen Likolammen vieressä oleva kosteikko ulottuu tervahaudan tuntumaan. Tervahauta on kuusikon peitossa eikä erotu viereiseltä tieltä juuri lainkaan. Hauta on melko matala, syvyys on alle metrin. Ympäröivät vallit ovat myös matalat ja haudan leveys 13 metriä. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Iso-Pölly (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuokatinvaaran luoteisrinteessä, 250 metriä Kajaanintiestä itään. Tervahauta on tiheän puuston ja kasvillisuuden peitossa. Alue on kosteahkoa kuusikkokangasta ja tervahaudan ravinteikkaan maaperän kohdalla on lehtipuustoa ja katajaa. Haudan kokoa on vaikea arvioida kasvillisuuden takia, arviolta se on noin 12–14 metriä halkaisijaltaan vallin ulkoreunasta mitattuna, syvyyttä on noin metri. Halssi on länteen, alarinteeseen. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Jäätiönrinteenpolku (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vuokatinvaaran länsipuolella, Hyvölänkylän kohdalla Vuokatintien ja rautatien pohjoispuolella, rautatiehen on matkaa noin 40 metriä. Jäätiönrinteenpolun ja Taivalpolun risteys on noin 120 metriä itään. Tervahauta on kauniissa kuusikossa, sen halkaisija on noin 16 metriä ja syvyys noin metri. Halssi on tehty itäreunaan ja laskee viereistä purouomaa kohti. Saman uoman varressa lähempänä Nuasjärveä on kuusi muuta tervahautaa kohteessa Taivalpolku.

Juuvinlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon kirkosta 1,4 km itäkaakkoon ja noin 170 metriä Kuhmontiestä pohjoiseen. Tervahauta on pellon eteläkulmassa, noin 120 metriä Juuvinlammesta kaakkoon. Tervahauta oli inventoinnin aikaan 2016 erittäin tiheän kasvillisuuden peitossa ja sen halkaisijaa ja syvyyttä oli mahdoton arvioida. Ilmalaserkeilausaineiston perusteella tervahaudan halkaisija vallin ulkoreunasta mitattuna on noin 20 metriä.

Hövelönpalo (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Juntusjärven luoteisosan, Seikkalampena tunnetun vesialueen länsipuolella. Kohteen koillispuolella kulkee parinsadan metrin päässä Nuolentie ja maasto nousee jyrkästi kohti lounasta muodostaen Paljakan ja Pikku-Paljakan kohoumat. Paikalla on hakkuissa pystyyn jätetty kaksihaarainen kelopuu. Puuhun ei ole tehty pilkkaa, vaan suoraan sen eteläkaakonpuoleiseen kylkeen on tehty kaiverrus 1705 ja sen alapuolelle risti. Kaiverrukset erottuvat heikosti, sillä niiden päälle on kasvanut jäkälää. Puu kuulostaa koputtaessa ontolta. Puun kohdalta on vaikuttavat näkymät alas järvelle. Paikallisten mukaan kyseisen vaaran kautta on kulkenut vanha reitti Suomussalmelle. Puun läheisyydessä ei näy polkuja.

Virstakivi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on ehjä tervahauta, jonka halkaisija on kahdeksan metriä.

Saunajoki (Asuinpaikat)
Varhaismetallikautinen; Paikka sijaitsee Lammasjärven kaakkoispäähän laskevan Saunajoen suusta, Jokiperälahden pohjukasta n. 300 m etelään, joen lounaisrannalla, rannasta n. 20-30 m nousevassa loivassa rinteessä, tasanteella. Jokirannasta kohoaa tasanne, jonka eteläpuolella on loiva kumpare. Tasanteelle on laakea matala painanne - mahdollisesti asumuspainanne tai asumuksen kulunut lattiatantere. Siihen tehdystä koekuopasta tuli palanutta luuta, kvartsi-iskos sekä palanen keramiikkaa (KM 39387). Keramiikka on hyvin poltettua ja tiivismassaista ja sekoitteena on hyvin hienoksi hakattua asbestia ja kiillettä. Palanen on fragmentti profiloidusta astiasta, lähellä astian reunaa. Profiilin taitekohdassa on koristeena kaksi vaakasuora "nuoraviivaa". Keramiikan perusteella paikka olisi varhaismetallikautinen. Paikan laajuus on täysin arvio, topografian ja maaston perusteella tehtynä. Maaperä alueella on hiekkainen ja vähäkivinen moreeni.

Kähkölänkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lammasjärven kaakkoispäässä, Väinänsalmen itäpuolella olevan pohjoiseen kurottuvan lahdekkeen länsirannalla. Metsätie kulkee pohjoisesta suon laitaa vanhan rantatörmän päällä järven rannan tuntumaan. Tieltä erkanee ura rannassa olevan laavun pihaan, jota tasoitettu hiekalla.
Laavun tasalla on toinen, hyvin matala pieni törmäke ed. törmän alla ja sen
päällä tasanne rannan tuntumassa laavun kohdalla ja siitä pohjoiseen. Em. laavulle
menevällä tieuralla on runsaasti kvartsi-iskoksia, samoin myös laavun pihassa
- mutta ei aivan rannassa. Vaikutelmaksi jäi, että tien teko laavulle on levittänyt
kvartseja myös pihaan mutta että varsinainen asuinpaikka olisi laavun tasalla ja
ehkä vielä sen yläpuolella olevalla törmälläkin vaikka siinä ei tien pinnassa kvartseja
havaittu. Paikan rajaus on maaston pienmuotojen perusteella tehty karkea
arvio.
2019: Asuinpaikka sijaitsee Kähkölänkankaan harjujakson alarinteellä Väinänsalmen pohjoispuolella pienen poukaman länsipuolella. Pintalöytöjä havaittiin noin 55 m x 20 m kokoisella alueella kahdella terassilla noin 1,5 ja 3 m järvenpinnan yläpuolella (löytöjä ei otettu talteen). Alueen eteläpäässä laavun ympäristössä maanpinta on kulunut; pohjoispäässä on maakuoppa, halkaisija 3 m ja syvyys 0,5 m.

Pyssylampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.7.2014. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla, leveän ja jyrkän hiekkamuodostuman päällä. Metsä on noin 70-vuotiasta mäntymetsää. Kohde käsittää 8 pyyntikuoppaa jyrkän rinteen laidalla ja yläpuolisella tasanteella. Kuopat ovat
halkaisijaltaan noin 2-3m. Rinteen laidalla olevat kuopat ovat selkeämpiä ja isompia kuin muut ja niissä on selkeä valli ympärillä. Muut kuopat ovat loivempia ja vaikeammin erotettavissa. Yhden kuopan sisällä on noin 80-vuotiaan männyn pitkälle lahonnut kanto. Kohde rajautuu noin 250m x 100m kokoiselle itä-länsisuuntaiselle alueelle rinteen harjalle tasaiseen mutta kumpuilevaan kangasmaastoon. Inventointikertomuksessa ei ole koordinaattitietoa erillisille kuopille, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.
Samalla alueella on muitakin pyyntikuopparyhmiä, noin 200 metriä lounaaseen Pyssylampi 3 ja 400 metriä Pyssylampi NW.

Pyssylampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.7.2014. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla, leveän ja jyrkän hiekkamuodostuman päällä. Metsä on noin 70-vuotiasta mäntymetsää. Kolme pyyntikuoppaa luode-kaakkosuuntaisessa ketjussa hiekkakankaan tasaisella laella. Kuopat ovat matalia ja loivia, halkaisijaltaan noin 2m. Inventointikertomuksessa ei ole koordinaattitietoa erillisille pyyntikuopille, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.
Samalla alueella sijaitsee muitakin pyyntikuopparyhmiä, Pyssylampi NW noin 200 metriä etelään ja Pyssylampi 2 noin 200 metriä koilliseen.

Upokas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.7.2014. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla, Upokkaan lammen luoteispuoleisella kankaalla. Metsä on noin 70-vuotiasta mäntymetsää. Kohde käsittää neljä pyyntikuoppaa luode-kaakko -suuntaisessa ketjussa lammen luoteispuolella. Kuopat ovat noin 2m halkaisijaltaan ja noin 0,5m syviä. Kuopat sijaitsevat noin 70m pitkänä luode-kaakko -suuntaisena ketjuna tasaisin välimatkoin. Inventointikertomuksessa ei ole koordinaattitietoa erillisille kuopille, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.
Upokas-lammen itäpuolella on lisää pyyntikuopparyhmiä (Pyssylampi NW, Pyssylampi 2-3).

Pieni Purtilolampi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde löydettiin inventoinnissa 4.6.2014. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenirinteellä. Kohteen kaakkoispuolella on korkeampi kumpuileva moreenikukkula, josta laskee luoteeseen muutamia kapeita niemiä. Selkein niemi on leveydeltään noin parikymmentä metriä ja kohde havaittiin sen alaosan keskivaiheelta. Lähiympäristö on hakattu avoimeksi ja maassa on äestysurat. Ylempänä kukkulalla metsä on mäntykangasta. Äestysurista tavattiin noin kymmenen metrin matkalta kvartsi-iskoksia. Alueelta ei havaittu kuoppia, painanteita, röykkiöitä tai muita maarakenteita. Kohde rajautuu noin 25m x 20m kokoiselle alueelle niemen keskiosaan. Kivikautisten rannankorkeuksien perusteella kohde on sijainnut
Litorinameren rannalla ja sijoittuu siksi keskiselle-myöhäiselle kivikaudelle.

Koukkariaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 8.7.2014 ja se havaittiin SutiGIS -tietokannasta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntyvaltaista sekametsää. Kohde käsittää viisi pyyntikuoppaa. Muodoltaan kohteet ovat pyöreähköjä tai soikeita kuoppia, mitoiltaan noin 1,5 x 2m, syvyydeltään noin 0,5m. Kuoppien pohjassa havaittiin tarkastuspistossa huuhtoutumiskerros. Kuopat sijaitsevat noin 40m pitkässä lounas-kaakko -suuntaisessa ketjussa tien pohjoispuolella, noin 80m etäisyydellä järvestä. Inventointikertomuksessa ei ole annettu yksittäisten kuoppien koordinaatteja, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.

Pitkänperänsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 23.7.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee pohjois-eteläsuuntaisella kapeahkolla soiden välisellä hiekkakankaalla erityisen tasaisella kohdalla. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Kohde käsittää 9 pyyntikuoppaa löyhässä jonossa. Luoteiskärjessä on harvakseltaan neljä kuoppaa,
keskellä on toiset neljä hyvin lähellä toisiaan ja kaakkoiskärjessä vielä yksi.
Muodoltaan kuopat ovat pyöreähköjä tai soikeita, mitoiltaan ne ovat noin 1,5m x 2m, syvyydeltään noin 0,5m. Osa kuopista on kohtuullisen jyrkkäreunaisia. Kuoppien pohjaan tehdyissä tarkastuspistoissa havaittiin huuhtoutumiskerros. Kuopat vastaavat rakenteeltaan lähilampien rannassa sijaitsevia muita Muinaisjäännösrekisteriin merkittyjä pyyntikuoppia (Paakanajärvi N 620010040). Pyyntikuopat sijaitsevat noin 200m pitkällä ja 25m leveällä luode-kaakkosuuntaisella kaistaleella. Kahden läntisimmän kuopan välistä kulkee käytössä oleva metsätie ja kuopat sijaitsevat lähellä tien reunaa. Inventointikertomuksessa ei ole koordinaattitietoa yksittäisille kuopille, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.

Ilmolanlehto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 5.8.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee lammen länsirannalla, rantatörmällä, hiekkakankaan reunalla. Metsä on vanhaa
mäntyvaltaista rantametsää, vierestä alkaa hakkuuaukio. Kohde käsittää yhden yksittäisen pyyntikuopan. Kuoppa on mitoiltaan noin 2m x 3m, syvyydeltään noin 0,7m ja muodoltaan soikea. Reunat ovat kohtuullisen jyrkät ja pohjalla on havaittavissa huuhtoutumiskerrosta. Kuoppa sijaitsee rantatörmän reunalla, rannan suuntaisesti. Kuopan reunat ovat hieman valuneet keskelle.

Jokilammit 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.8.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoja. Pyyntikuoppa sijaitsee kapealla lampien välisellä kannaksella, lähes keskellä sen matalimmalla ja kapeimmalla kohdalla. Metsä on vanhaa mäntymetsää. Kohde käsittää 2,5m x 1,5m kokoisen noin 0,5m syvän kuopan kapean kannaksen keskiosassa. Kuoppa on
muodoltaan soikea ja laakea ja sijaitsee kannaksen lähes alimmassa ja kapeimmassa kohdassa. Kuopan pohjaan tehdyssä tarkastuspistossa havaittiin selkeä huuhtoutumiskerros. Pyyntikuopan vierestä kulkee UKK-polku.

Kaasinvaara 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin 9.7.2014 ja se havaittiin vanhasta metsätalouskartasta. Kohde sijaitsee Pikku Äikän etelärinteellä. Maaperä on moreenia, metsä on vanhaa mäntyvaltaista sekametsää. Kohde käsittää asuintilan jäännöksen. Jäljellä on päärakennuksen, saunan ja kolmannen rakennuksen jäännökset sekä kellari. Lisäksi paikalla on muutamia röykkiöitä.
Päärakennuksen jäännös on mitoiltaan noin 5m x 7m. Jäljellä on luonnonkivinen kivijalka tai multapenkki. Luonnonkivinen liesi sijaitsee rakenteen pohjoisreunalla. Sisäosa on kaivettu osittain maanpinnan alapuolelle. Saunasta on jäljellä noin 2,5m x 2m kokoinen, korkeudeltaan noin 0,5m oleva ovaali kiuas joka koostuu pienistä luonnonkivistä. Kolmannesta rakennuksesta on jäljellä noin 4,5m x 5m kokoinen multapenkki. Sisäosa on kaivettu maanpinnan alapuolelle. Kyseessä on mahdollisesti navetan jäännös. Kellari on mitoiltaan 2,5m x 1,5m oleva 0,5m syvä kuoppa. Kohde rajautuu noin 60m x 60m kokoiselle alueelle rakenteiden yhteyteen. Kyseessä on asuintilan jäännös joka on hylätty viimeistään 1800-luvulla. Vuoden 1939 metsätalouskarttaan kohde on merkitty Kaasinvaaran autioksi. Rakennuksen jäännöksille ei ole annettu inventointiraportissa erillisiä koordinaatteja, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.

Juusoaho 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 9.7.2014 ja se havaittiin vanhasta peruskartasta. Kohde sijaitsee moreenirinteen yläosassa, metsä on vanhaa sekametsää. Kyseessä on asuintilan jäännös. Jäljellä on päärakennuksen, saunan, kahden muun rakennuksen ja kahden
kellarin jäännökset. Lisäksi paikalla on muutamia raivausröykkiöitä.
Päärakennuksen jäännös on mitoiltaan noin 6m x 7,5m ja sen sisäosa on kaivettu maanpinnan alapuolelle. Rakennuksesta on jäljellä kivijalka tai multapenkki ja sen koilliskulmassa on luonnonkivinen uuni. Saunasta on jäljellä noin 4m x 3m kokoinen multapenkki jonka luoteiskulmassa on noin 1m x 1m x 0,5m luonnonkivilatomus. Kyseessä on luultavasti saunan jäännös. Kolmannesta rakennuksesta (rakennus 3)on jäljellä noin 3,5m x 6m kokoinen kaksiosainen multapenkki. Rakenteen sisäosat ovat maanpinnan alapuolelle, keskellä on mahdollisesti sisäseinän kohdalla maanpinnan tasolla oleva "käytävä". Neljännestä rakennuksesta (rakennus 4) on jäljellä noin 3m x 4m
kokoinen neliömäinen kuoppa kaivettuna rinteen törmään. Kyseessä on luultavasti rakennuksen pohja. Kuopassa on ainakin osittain vallit ympärillä ja siihen liittyy myös epäselvää kivirakennetta. Ensimmäisestä kellarista (kellari 5) on jäljellä noin 3m x 4m kokoinen 1,3m syvä kuoppa. Toisesta kellarista on jäljellä noin 3m x 3m kokoinen maapenkki jonka keskellä on kapea 0,7m syvä kaivanto. Kohde rajautuu noin 60m x 60m kokoiselle alueelle Paljakkavaaran pohjoisosaan. Kyseessä on vanha asuintilan jäännös vähintään 1800-luvulta. Vuoden 1939 metsätalouskarttaan paikalle on merkitty läheisen Honkasen asutustilan pieni erillinen maa-alue. Luultavasti asutustila on saanut käyttää vanhan torpan maita niittynä. Myös vuoden 1972 peruskarttaan Juusoahon tontti on merkitty erilliseksi niittypalstaksi. Inventointikertomuksessa ei ole erillisten rakennut koordinaatteja, mutta ne on merkitty karttaliitteeseen.

Tossuperä 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkistettiin inventoinnissa 17.6.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikankaalla. Alue on hakattu avoimeksi. Ympäristössä on myös avointa niittyaluetta. Kohde sisältää vanhan tilan jäännöksen. Jäljellä on päärakennuksen pohja, rakenteeltaan noin 6m x 7m kokoinen multapenkki jonka sisäosa on maanpinnan alapuolella. Rakenteen luoteisnurkassa sijaitsee maansekainen 2,5m x 2,5m kokoinen liesiröykkiö. Kyseessä on vanha asuintila, paikalla ei ole merkkejä 1900-luvun toiminnasta.
2019: Tossuperäntien koillispuolella, rakennuksen pohjaa vastapäätä, on kahdeksan kuoppajäännöstä. Tossuperäntien ja Hiltulanniementien risteyksestä noin 86 - 152 metriä kaakkoon Tossuperäntietä pitkin on kahdeksan kuoppajäännöstä. Mahdollisesti osa voi olla hiilimiiluja, ainakin kuoppa 1. Osa saattaa liittyä tien toisella puolella sijaitsevaan vanhaan asuintilaan (1000029065 Tossuperä 1). Kolme kuoppaa on tien myötäisesti rivissä, suuaukko tietä kohden. Nämä voivat olla asuintilaan liittyviä varastokuoppia.

Kalliuslampi 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin 5.6.2014 ja se löydettiin Metsähallituksen henkilökunnan tietojen perusteella. Kohde sijaitsee hiekkaisen moreenikukkulan etelärinteen yläosassa. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Kivirakenne on mitoiltaan noin 2,8m x 2m, korkeudeltaan noin 1,4m. Rakenne on osittain sortunut tai purettu, lähes koko eteläpuoli on sortunut maahan tai hävinnyt. Kyseessä vaikuttaa olevan jonkinlainen rajamerkki.

Jokilahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 21.5.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenikankaan laidalla. Metsä on noin 40-vuotiasta mäntymetsää. Jokilahti 1 on tervapirtin jäännös. Kohteesta on jäljellä noin 2m x 2m kokoinen matala sammalen peittämä luonnonkivikiukaan jäännös. Rakenteeseen kuuluu sekä isoja että pienempiä kiviä. Kiukaan takana on matala kuoppa. Pirtin vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Käreikönkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, metsä on noin 50-vuotiasta sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 15m, halssi on kohti luodetta. Alueella on useita tervahautoja ja tervapirtin jäännös.

Käreikönkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 50-vuotiasta mänty-kuusimetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 14m, halssi on kohti pohjoista. Käreikönkankaalla on useita tervahautoja.

Käreikönkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteen reunalla. Metsä on noin 10-vuotiasta mäntytaimikkoa. Tervahaudan halkaisija on noin 18m. Halssi on kohti lounasta. Käreikönkankaalla on useita tervahautoja.

Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, avohakkuuaukealla. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13m. Hauta on rakenteeltaan laakea ja selkeä, halssi on kohti luodetta. Käreikönkankaalla on useita tervahautoja.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 13 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen.

Metsokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntyvaltaista sekametsää. Metsokangas 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä noin 2m x 2m kokoinen luonnonkivinen kiuas. Rakenteessa on lähinnä isohkoja kiviä. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Julmeikkokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.8.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoa. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntyvaltaista sekametsää. Julmeikkokangas 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä noin 1,5m x 1,5m kokoinen luonnonkivikiuas jonka ympärillä on pieni tasanne. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Kinkeli 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 30.7.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee kostealla ja rehevällä moreeniniemellä. Metsä on noin 60-vuotiasta mänty-koivu
rantametsää. Miilusta on jäljellä noin 7m halkaisijaltaan oleva pieni rehevä kumpu jossa on paksu hiilikerros. Rakennetta ympäröi oja. Miilun ympäristössä on toistakymmentä kaivon tai tervaskantokaivannon näköistä pienehköä kuoppaa. Vieressä on myös ja rehevä tasanne, mahdollisesti puretun kämpän sija.

Kultaharju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee pienen kumpareen kaakkoisrinteellä. Maaperä on moreenia, metsä noin 40-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 17m. Halssi on iso ja syvä ja siinä on kivistä tehty kylmämuurattu juoksutusportti.
Inventointi 2023:Kohde sijaitsee Kultaharjun pohjoispuolella pienellä kankaalla. Se on viety muinaisjäännösrekisteriin vuoden 2014 inventoinnin yhteydessä. Tervahauta on säilynyt samanlaisena edellisestä inventoinnista. Kohde on huomioitu hyvin ympäröivän metsän harvennuksessa. Hauta on halkaisijaltaan 16–19 metriä. Vallien leveys on noin neljä metriä. Halssi osoittaa itään ja sen kohdalla vallin reunaa on tuettu pienellä kivilatomuksella. Halssi on pituudeltaan noin 6 m ja sen sisähalkaisija on hieman yli metrin. Lähialue tarkastettiin mahdollisten asumusjäänteiden tai muiden tervanpolttoon liittyvien kohteiden varalta. Haudan eteläpuolella oli kolme halkaisijaltaan 1,5–3 m kuoppaa, jotka mahdollisesti voisivat olla käytön aikaisia. Kuoppien pohjalta ei havaittu kerroksia, ja mahdollisesti niistä on kaivettu maata hautaa varten.

Pirttijärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee leppätiheikössä moreenikumpareen huipulla. Tervahaudan halkaisija on noin 14m. Selkeä halssi on kohti etelää ja siinä on kylmämuurattu juoksutusportti. Lähellä on toinen tervahauta, ks. alakohde.

Niemiaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee avohakkuualueella, moreenirinteellä. Tervahaudan halkaisija on noin 18m, halssi on pohjoiseen. Hauta on selkeä, hyväkuntoinen ja selkeästi erottuva.

Mustanrinnanlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee avohakkuualueella, moreenirinteellä. Tervahaudan halkaisija on noin 14m, hauta on selkeä ja siisti. Halssi on kohti itää.

Teeriharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 14m, hauta on selkeä ja ehjä. Halssi on kohti pohjoista.
Inventointi 2022:
Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen

Havukangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä, avohakkuuaukealla. Tervahaudan halkaisija on noin 13,5m. Hauta on rakenteeltaan epäselvähkö ja sitä ovat vahingoittaneet kaatunut puu ja päältä menevä metsäkoneen ajoura.

Kotakangas 1 (1000029107) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla avohakkuuaukean reunassa. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11,5m ja se on rakenteeltaan selkeä. Haudan sisäpuolella keskellä on jyrkempi ja syvempi osuus. Halssi on kohti luodetta.

Suojoenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hakkuuaukealla, moreenirinteen törmän reunalla. Tervahauta sijaitsee rinteen törmällä. Hauta on halkaisijaltaan noin 15m ja rakenteeltaan laakea. Halssi on kohti itää.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 8 m, ja halssi
suuntautuu kaakkoon

Turisevanlehto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikumpareella. Paikka on viime vuosina hakattu aukeaksi ja on nyt pusikoitunut. Tervahaudan halkaisija on noin 13m. Hauta on rakenteeltaan laakea, halssi on kohti kaakkoa.
Inventointi 2023: Tervahauta sijaitsee kivikkoisella ja matalalla kumpareella, joka on vain hieman ympäröivää maastoa korkeammalla. Alueen puusto on harventamatonta sekametsäryteikköä, jonka vuoksi ympäristön havainnointi oli vaikeaa. Aluskasvillisuus on heinäkasveja ja maitohorsmaa.
Tervahaudan halkaisija on noin 10–11 m ja sen vallit ovat noin 2 m leveät. Tervahaudalla on syvyyttä 1,2 m. Haudan halssi on eteläkaakkoon ja se on 1,5 m leveä ja noin 7 m pitkä. Halssin pään liepeillä on matala 2,5 x 1,5 m kokoinen kuoppa.

Kivikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikumpareella. Metsä on noin 40-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan päällä on muutamia vanhoja petäjiä. Tervahaudan halkaisija on noin 16m. Haudassa vaikuttaisi olevan kaksoisvallit ja sen sisäpuolella on erilaisia pieniä kuoppia. Suuri halssi on kohti pohjoista.

Kivikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee kivisellä moreenikankaalla. Ympärillä on nuorta taimikkoa mutta tervahaudan päällä on säästöpuuryhmänä vanhoja mäntyjä. Tervahaudan halkaisija on noin 8m. Hauta on raivattu kivikkoon ja keskellä on jyrkempi ja syvempi osuus. Halssi on kohti lounasta.

Koivujoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14m. Hauta on matalahko ja rakenteeltaan laakea. Halssi on kohti
etelää.

Suksisuonmetsä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaan reunalla. Metsä on tiheää noin 20-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10m. Hauta sijaitsee rinteessä ja se on hieman kalteva. Samalla rinteellä on kaksi muuta tervahautaa, ks. alakohteet.

Hongikkopuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee noin 20-vuotiaassa mäntytiheikössä, moreenikankaan reunalla. Suuren tervahaudan halkaisija on noin 20m. Hauta on vahingoittunut metsänaurauksessa ja se on siksi rakenteeltaan hyvin epäselvä. Iso halssi on kohti länttä.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 25 m, kuopan n. 12 m, ja halssi suuntautuu itään.

Ahvenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 29.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkakankaan reunassa, kosteikon varressa. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 19m. Haudassa on tasainen pohja ja vallit. Halssi on kohti pohjoista.

Ruostelehto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 29.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkakankaan reunalla, metsä on noin 30-vuotiasta mäntyvaltaista metsää. Tervahaudan halkaisija on noin 17m. Hauta on rakenteeltaan laakea ja siinä on pieni kumpu keskellä. Halssi on kohti itää.

Pohjolanpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 29.5.2014 ja se havaittiin SutiGIS tietokannasta. Kohde sijaitsee metsäkoneuran vieressä moreeniharjanteella. Ympäristö on noin 40-vuotiasta
mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10m ja on rakenteeltaan matala. Halssi on kohti itää.

Kantola 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee kapealla ja pitkällä hiekkaharjanteella. Metsä on vanhaa mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10m. Rakenteeltaan hauta on pieni ja selkeä. Halssi on kohti itää.

Raanvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee pienellä soiden välisellä kangaskumpareella. Maaperä on moreenia, metsä noin 60-vuotiasta männikköä. Tervahaudan halkaisija on noin 9m. Halssi on kohti etelää. Paikalla on myös tervapirtin ja ladon jäännökset, ks. alakohde.

Iso Karkusuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkaisen moreenikankaan törmällä. Metsä on noin 90-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 20m. Rakenteeltaan hauta in selkeä ja jyrkkä ja siinä on kaksoisvallit. Haudassa on iso halssi.

Polvenlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 9.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkakankaan reunalla, lammen rannalla. Metsä on noin 90-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 21,5m. Hauta on rakenteeltaan suuri, laakea ja jyrkkä. Halssi on kohti itää.

Polvenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hakkuuaukion reunalla. Maaperä on moreenia. Tervahaudan halkaisija on noin 9m. Halssi on länsipuolella. Hauta on muodoltaan pieni ja selkeä.

Isokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 17.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 30-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 19m. Muodoltaan hauta on selkeä ja siinä on suuri halssi joka on kohti
länttä.

Härkökangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 17.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 10-vuotiasta mäntytaimikkoa. Tervahaudan halkaisija on noin 15m halkaisija. Muodoltaan hauta on matalahko ja laakeahko. Halssi on
kohti etelää. Vieressä on toinen tervahauta, ks. alakohde.

Korppikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 17.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla hakkuuaukean reunalla. Tervahaudan halkaisija on noin 13m. Halssi on kohti lounasta. Muodoltaan hauta on selkeä, säännöllinen ja maastosta hyvin erottuva.

Rataskangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 17.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä, pienellä hakkuuaukealla. Tervahaudan halkaisija on noin 21m ja siinä on noin 4m paksut kaksoisvallit. Muodoltaan hauta on iso ja selkeä. Halssi on kohti etelää.

Petäjävaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija 18m, haudassa on noin 3m paksut tuplavallit. Muodoltaan hauta on selkeä, syvä ja suppilomainen. Halssi on kohti lounasta.

Kolokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, metsä on noin 60-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 16,5m. Muodoltaan hauta on laakea ja matalahko ja siinä on 2,5m paksut
tuplavallit. Halssi on koillispuolella.

Kolokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee jyrkän rinteen yläosassa. Maaperä on moreenia, metsä on 20-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 12m. Hauta on muodoltaan laakea mutta korkeahko. Pienehkö halssi on kohti etelää.

Repokalliot 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on noin 50-vuotista mäntymetsää. Tervahaudan ympärillä on erilaisia kuoppia, luultavasti tervaskantoja on kaivettu tai ammuttu ylös maasta
hautaa varten. Tervahaudan halkaisija on noin 18m. Haudassa on koostaan huolimatta vain yksi selkeä valli. Muodoltaan hauta on iso, selkeä ja siinä on lähes tasainen pohja. Epäselvähkö halssi on kohti itää.

Palosenjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkakankaan törmällä, jokilaakson varressa. Metsä on nuorta mäntytaimikkoa, haudan kohdalla on säästöpuuryhmä. Tervahaudan halkaisija on noin 10m. Muodoltaan hauta on pieni ja selkeä. Halssi on kohti etelää.

Lehtosuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.6.2014 ja se havaittiin SutiGIS tietokannasta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on vanhaa mänty-kuusi sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 10m. Halssi on kohti etelää. Hauta on pieni ja selkeä. Haudan sisällä
kasvaa myös huomattavan vanha puu.

Juurikkapuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 30.6.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee pienellä moreenikankaalla. Ympäröivä metsä on nuorta taimikkoa mutta haudan kohdalla on noin 50-vuotiaiden kuusten säästöpuuryhmä. Tervahaudan halkaisija on noin 11,5m. Muodoltaan hauta on laakea ja matala, "donitsimainen". Pieni halssi on kohti itää.

Rautapuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 1.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Ympäristö on nuorta taimikkoa, haudan päällä on pieni säästöpuuryhmä. Laakea tervahauta on halkaisijaltaan noin 13,5m. Halssi on luoteispuolella.

Soidinsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se havaittiin SutiGIS -tietokannasta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä, avohakkuuaukiolla. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11m. Muodoltaan hauta on laakea, tasapohjainen ja selkeä. Pienehkö halssi on kohti etelää.

Kutulahdenperussuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se havaittiin SutiGIS-tietojärjestelmästä. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, avohakkuuaukealla. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15m. Muodoltaan hauta on laakea ja siinä on tasainen pohja. Pienehkö halssi on kohti itää.

Omena-Aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se havaittiin SutiGIS tietokannasta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Ympärillä on nuorta taimikkoa, haudan päällä on vanhoja mäntyjä
säästöpuuryhmänä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15m. Muodoltaan hauta on laakea, pieni halssi on kohti kaakkoa.

Ohvonsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se havaittiin SutiGIS -tietojärjestelmästä. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, metsä on nuorta taimikkoa ja pusikkoa. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15m. Muodoltaan hauta on laakea mutta epäselvähko. Pieni halssi on
kohti luodetta.

Korkea-Aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se havaittiin SutiGIS -tietokannasta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, hakkuuaukealla. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11,5m. Muodoltaan hauta on pieni, korkea ja suppilomainen. Korkea halssi on kohti koillista.

Korpisenjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 8.7.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikankaalla, metsäautotien varressa, vanhan kämpän pihapiirin
pusikossa. Metsä on noin 50-vuotiasta sekametsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12m ja siinä on pienet 1m paksut kaksoisvallit. Epäselvä halssi on kohti jokea. Metsätyökämpän jäännös, ks. alakohde.

Tallikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 8.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Ympäristö on nuorta taimikkoa mutta haudan kohdalla on kuusivaltainen säästöpuuryhmä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11,5m. Muodoltaan hauta on suppilomainen. Iso halssi on kohti etelää.
Inventointi 2023: Tervahauta sijaitsee lounaaseen viettävällä moreenirinteellä. Ympäröivä metsä on mäntyvoittoista, hyvin tiheää nuorta puustoa. Itse tervahaudalla kasvaa muutamia isompia havupuita, lähinnä kuusia.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 m. Vallit ovat noin 3 m leveät. Muodoltaan suppilomaisen tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssi on etelään ja se on hyvin suuri. Alkupäästä sen leveys on 3 m ja se kapenee kohti etelää. Yhteensä sillä on pituutta noin 8 m Halssi on 1,5 m syvä tervahaudan päästä.
Itäreunan valleissa havaittiin useita ketunpesiä, joita metsästäjät ovat oletettavasti kaivaneet auki. Tervahaudan pohjoispuolella, taimikon reunassa, havaittiin kaksi mahdollisesti tervahautaan liittyvää kuoppaa.

Syväjärvensärkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Syväjärvensärkän ja Matalansuon välisellä tasaisella kangasalueella varttuneessa kasvatusmetsikössä.
Tervahaudan halkaisija on 13 metriä ja vallin leveys on kaksi metriä. Hautakuoppa on muodoltaan maljamainen ja sen keskellä on maakasa, jossa kasvaa mänty. Haudan päällä kasvaa myös muuta puustoa. Halssi laskee pohjoiseen; se on noin metrin leveä ja neljä metriä pitkä.

Syväjärvenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Syväjärven luoteispuolella, suon laidassa, särkän länsipuolen alatasanteella.
Tervahaudan halkaisija on reilut kymmenen metriä. Sen vallit ovat noin kolme metriä leveät. Massiivinen halssi laskee länteen. Sen leveys on kaksi metriä ja pituus viisi metriä. Hautaa ympäröi oja. Tervahaudan keskellä on pieni kolo. Hautakuopan syvyys on vajaan metrin.

Syväjärvenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Säynäjäjärven ja Syväjärven välisen polun länsipuolella, suon laidassa.
Tervahaudan pohja on muodoltaan suppilomainen. Vallit ovat neljä metriä leveät ja haudan kokonaishalkaisija on noin 12 metriä. Syvyys on noin metri. Halssi laskee länteen ja on noin viisi metriä pitkä.

Syväjärven itäpuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee mäntykankaalla, rannan tuntumassa, Syväjärven itäpuolella. Tervahaudan halkaisija on 13 metriä. Vallien leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan keskus ei ole juurikaan vallien reunoja syvemmällä. Pohjan keskellä kasvaa puita. Halssi suuntautuu länteen, kohti järveä. Sen leveys on aluksi noin metrin, jonka jälkeen se kapenee ja päätyy pienenä urana järveen. Haudan reunoissa on tuuletuskuoppia. Haudan ympäristössä on myös muita pieniä kuoppia.

Syväjärven itäpuoli 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Syväjärven itäpuolella, kankaalla, loivan kohouman kaakkoisreunalla. Tervahaudan halkaisija on 12 metriä. Vallien leveys on noin kaksi metriä. Halssi laskee etelään. Halssin poikkileikkaus on V:n muotoinen ja pituus noin kolme metriä. Hautakuoppa on muodoltaan laakean kuppimainen ja sen syvyys on noin metrin. Haudan ympärillä on tuuletuskuopat.

Huovisenlahdenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee kostealla moreenikankaalla. Ympäristö on hakkuuaukiota. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 18m. Muodoltaan hauta on laakea ja syvähkö. Haudassa on harvinaisen
paksut vallit mutta ei selkeää kaksoisvallia. Iso halssi on itään kohti järveä.

Rytisuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikankaalla. Ympäristö on nuorta taimikkoa mutta tervahaudan
ympärillä on säästöpuuryhmä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 18m. Muodoltaan hauta on laakea mutta syvä. Halssi on kohti itää.

Kantosuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikankaalla. Metsä on nuorta mäntytaimikkoa. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11m. Muodoltaan hauta on pieni ja laakea. Pieni halssi on luoteispuolella.

Kiiskisenlehto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin peruskartasta. Kohde sijaitsee hakkuuaukealla, harvassa säästöpuuryhmässä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13m. Muodoltaan hauta on suppilomainen. Pienehkö halssi on kohti pohjoista.

Jäkäläharju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Maaperä on hiekkaista moreenia, metsä nuorta mäntytaimikkoa. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14m. Muodoltaan hauta on syvä ja suppilomainen. Iso halssi on kohti
pohjoista.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu koilliseen.
Inventointi 2023: Tervahauta on sisähalkaisijaltaan n. 10 m (kokonaishalkaisija 18 m) ja 2 m syvä. Tervahaudan vallit ovat 4 m leveät ja vallien korkeus on 1–1,5 m. Halssi on itään päin ja kooltaan 3 x 4 x 1,5 m. Halssista lähtevä oja on alkuun 1 m leveä, mutta häviää n. 4 m:n kohdalla lähes huomaamattomaksi. Puustona on nuorta mäntyä, ja koivua. Aluskasvillisuus on varpukaseja ja sammalta.

Kiiskisenlehto 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenirinteellä. Metsä on noin 60-vuotiasta mäntymetsää. Haudan päällä kasvaa sankka heinikko. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 20m. Muodoltaan hauta on laakea. Pieni halssi on kohti etelää.

Kiiskisenlehto 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13m. Muodoltaan hauta on syvä ja suppilomainen. Iso halssi on kohti
etelää.

Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä. Metsä on nuorta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11m. Muodoltaan hauta on selkeä, pienehkö ja puolipallomainen. Halssi on kohti etelää.

Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä, metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14m ja siinä on pienet noin 1m paksut kaksoisvallit. Halssi on kohti
pohjoista.
Inventointi 2023: Tervahauta on sisäympärysmitaltaan 9–10 m (kokonaisympärys 15–16) ja 1 m syvä. Tervahaudan vallit ovat 3 m leveät. Sen valli on länsipuolella olematon ja kohoaa maksimissaan n. 70 cm korkeuteen. Halssi on koilliseen ja kooltaan 2 x 5 x 1,2–2 m. Tervahaudan ympärillä on kuoppia, jotka liittyvät mahdollisesti haudan ympäryksen äestykseen. Puita on katkottu myös tervahaudan sisältä. Paikalla kasvaa nuorta mäntyä, kuusta, katajaa ja koivua. Aluskasvillisuus on varpukasveja, jäkälää ja sammalta.

Pitkänperänsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10m. Muodoltaan hauta on laakea ja selkeä. Iso halssi on kohti etelää. Lähistöllä sijaitsee pyyntikuoppia, Pitkänperänsuo 1 1000029060.

Kivilampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 18.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee kivisellä moreenikankaalla. Metsä on nuorta mänty-koivu sekametsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13,5m. Muodoltaan hauta on laakea. Iso halssi on kohti itää.

Auhojärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 22.7.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee hakkuuaukean yhteydessä olevassa pusikossa. Maaperä on moreenia. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15m. Muodoltaan hauta on laakea ja siinä on selkeä halssi kohti etelää.

Lamminjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 22.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee pienellä hiekkaisella törmällä purolaakson varressa. Metsä on vanhaa mäntyvaltaista puronvarsimetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14,5m. Muodoltaan hauta on laakea. Haudassa on huomattavan järeä halssi pohjoispuolella. Eteläpuolella on niittysaunan jäännös (ei muinaisjäännösrekisterissä, MH-kohde Lamminjoki 2, tunnus 173054).

Mäntysuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 22.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 80-vuotiasta harvaa kuusikkoa. Vieressä on vanha metsätyökämppä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14,5m. Muodoltaan hauta on laakea ja siinä on pienehkö halssi länteen.

Aittokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 22.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikumpareen kaakkoiskärjessä. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntyvaltaista
sekametsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11m. Muodoltaan hauta on laakea ja selkeä.

Murtiovaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 22.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee kivisellä moreenirinteellä. Ympärillä on taimikkoa, tervahauta sijaitsee säästöpuuryhmässä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 16,5m. Muodoltaan hauta on laakea ja selkeä. Peni halssi on kohti lounaasta.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 21 m, kuopan n. 10 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Turisevanräme 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 23.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee kostealla moreenikankaalla, taimikon keskellä olevassa sekametsävaltaisessa
säästöpuuryhmässä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13m. Hauta on muodoltaan syvähkö suppilo, halssi on kohti etelää.

Valkolankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 23.7.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee tasaisella moreenikankaalla, metsä on noin 50-vuotiasta koivikkoa. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15m. Hauta on muodoltaan selkeä ja iso syvä suppilo. Isokokoinen
halssi on kohti etelää. Hauta erottuu huomattavan selkeästi laakeasta maisemasta. Tervahaudan ympäristössä on metsätyökämpän jäännökset, ks. alakohde.

Ylijärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 30.7.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee kumpuilevalla hiekka/moreenikankaalla, tien vieressä. Metsä on noin 40-vuotiasta
mäntytiheikköä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15m. Muodoltaan hauta on selkeä ja puolipallomainen. Selkeä halssi on rakennettu kohti luodetta.

Huuhkajakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 5.8.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee pienen hiekkaharjun länsipuolella, lampien välisellä kannaksella. Metsä on vanhaa
mäntymetsää. Tervahauta on halkaisijaltaan noin7m. Muodoltaan hauta on pieni ja laakea. Halssi on kohti etelää. Lammen pohjoispäässä on toinen kuoppajäännös, ks. alakohde.

Pärekangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.8.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, pienen kosteikon varressa tien vieressä. Metsä on noin 50-vuotiasta sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 22m ja siinä on selkeät kaksoisvallit. Hauta on rakenteeltaan laakea ja siinä on lähes tasainen pohja. Iso halssi on kohti itää. Halssin suu on kylmämuurattu kivistä. Halssin alapuolella on lisäksi pitkähkö oja.

Huuhkajamaa 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.8.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee moreenikankaalla, tien varressa. Metsä on noin 15-vuotiasta mäntymetsää, tervahaudan kohdalla on säästöpuuryhmä. Paikalla on noin 18m halkaisijaltaan oleva puolivalmis tervahauta. Pohjakerroksessa ei ole hiiltä. Tervanjuoksutusputken (kynän) kynän kohdalla kaivanto ulottuen keskeltä halssin suulle. Itse halssi on myös puolivalmis kaivanto. Muodoltaan hauta on laakea ja hieman epäselvä. Kyseessä on vanha puolivalmis tervahauta.

Kolmikannanniemi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde löytyi inventoinnissa 2014. Maasto on Jokiselän hienohiekkainen länsiranta. Rantatörmä nousee paikalla noin 50 - 70 cm. Törmällä kasvaa mäntymetsää. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Hiekkaranta, josta löytyi useita kvartsi-iskoksia. Rannan takaa männiköstä on metallinpaljastimella löytynyt pronssinen veitsen tuppi ja pronssipellin palasia (Kolmikannanniemi 2 löytöpaikka). Löytöalueen koko on noin 20 x 2-3 m. Järvi on säännöstelty, joten osa asuinpaikasta saattaa olla veden alla. Löytöhetkellä vesi oli alhaalla ja hiekkarantaa oli näkyvillä noin 2-3 metriä. Ranta on muualla kivikkoista. Läheisiltä Airikaisen ja Haahtisaaren rannoilta on myös löydetty kivikautiseen asutukseen viittaavia merkkejä.

Salonsaari 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde löytyi inventoinnissa 2014. Maasto on Salonsaaren länsiranta, jossa pieni hiekkainen lahdelma. Ranta muuten kivikkoista. Rannalla kasvaa harvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus paikalla on varpua ja sammalta. Kohde sijaitsee säännöstellyn Kiantajärven rannalla. Vesi oli löytöhetkellä hyvin alhaalla ja rantakivikkoa oli näkyvissä noin 10 metrin verran. Paikalta löydettiin kvartsi-iskoksia ja -ydin, jotka jätettiin löytöpaikalle. Löytöpaikka on noin 3 x 4 metrin kokoinen hiekkainen alue muuten kivikkoisella rannalla. Suomussalmelle hyvin tyypillinen pienialainen asuinpaikka. Löytöpaikasta noin 600 metriä pohjoiseen on Salonsaari 2 kivikautinen (777010284) asuinpaikka. Rajaus perustuu löytöjen levintään.

Hoiluansärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Iso-Kontasen länsirannalla olevan Hoiluansärkän tyvessä, peruskarttaan merkitystä Torvelan talosta noin 1,4 km lounaaseen, särkän lounaispuolella olevan kapean lammen itäpään tasalla, lammesta nousevan rinteen päällä. Tällä kohdalla särkässä on kahden harjanteen välinen notkelma. Särkän päällä kulkee polku. Pyyntikuoppa on kooltaan noin 4,0 x 2,5 m ja syvyydeltään noin 0,4 m. Kuopan suunta on luoteesta kaakkoon eli särkän suuntainen. Sen reunoilla ei ole havaittavissa vallia.
Inventointi 2014: Soikean muotoinen n. 2,5 x 1,2 m kokoinen ja n. 70 cm syvä pyyntikuoppa. Kuopassa ei valleja eikä kairatessa ilmennyt huuhtoutumiskerrosta. Kuopan länsireunan vierestä kulkee polku. Kohteen sijaintitietoa on tarkistettu.

Honkasaari 7 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi laserkeilausaineiston avulla. Maasto on Honkasaaren etelärannasta noin 50 m päästä alkava hiekkapohjainen harju. Paikalla kasvaa mäntyä ja muutamia kuusia. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja suopursua. Halkaisijaltaan noin 14 metrin kokoinen syvä tervahauta hiekkapohjaisen harjun etelärinteessä. Hautaa ympäröivät tuuletusaukot. Halssi lounaislaidalla. Syvyys 1-2 metriä rinteestä riippuen. Lähistöllä on toinenkin kaivanto ja veistetty kelohonka, ks. alakohteet.

Särkijärvi (1000029234) (Taide)
Historiallinen; Merkkipuu sijaitsee Kuhmon Särkijärven kylällä, Pielajärven lounaisrannan tuntumassa. Merkkipuu on Pielajärven rannassa sijaitsevan vanhan hirsirakennuksen itäpuolella, noin pari metriä sen seinästä. Puu on kelottunut ja erittäin huonokuntoinen. Puussa on kaksi pilkkaa, joissa on kaiverruksia. Suuntaan etelälounas on pilkka, jossa on vuosiluku 1860 sekä puumerkki. Vuosiluvusta ensimmäinen numero on kuroutunut kaarnan alle piiloon. Suuntaan itä on pidempi pilkka noin 1,5 metrin korkeudella. Siinä on merkintöjä kahdessa pystyrivissä, joista toisessa on päällekkäin vaakatasossa kaksi kertaa numero 3. Oikealla puolella on mahdollista kirjoitusta pystytasossa. Kirjaimet ovat epäselviä ja todennäköisesti myöhemmin tehtyjä kuin vuosiluku.

Parkkisensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Näljänkäjärven länsirannan eteläosassa, kilometri Pehkosen talosta etelälounaaseen, Parkkisensuon laidalla. Kohteeseen kuuluu suuri pitkulainen 4 x 3 m pituinen ja noin metrin syvyinen kuoppa, todennäköisesti miilu. Sitä ympäröi matala reunavalli. Kuopasta runsaat 10 m kaakkoon on todennäköisesti rautahytin jäännökset. Se on 2,5 x 2,5 m kokoinen ja noin 0,5 m korkuinen turpeen peittämä kasa, jossa on palanutta kiveä ja kuonaa. Miilun koordinaatit 7214655/564091 ETRS-TM35FIN, 2014 inventointikertomuksen mukaan.
Kohteesta 100 m etelään olevan niemen päässä on miilukuoppa, ks. alakohde.

Ahvenselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea metsäautotien ja talousmetsän välissä. Paikalla kasvaa pieniä koivun taimia ja aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Tervahauta, jonka halssi pohjoislaidalla. Haudan halkaisija on noin 13 m. Hauta sijaitsee aivan tien vieressä ja sen luoteislaita on osin tuhoutunut tietä ja ojaa tehdessä.

Heposuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on harvaa mäntymetsää kasvava kangas suon ja hiekka-autotien välissä. Siellä täällä joitakin koivuja. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan n. 10 metrin kokoinen maljamainen tervahauta, jota ympäröi oja ja kuoppia. Halssi lounaislaidalla. Haudan yli kulkee eläinten polku. Tervahaudan länsipuolella on hyvin säilynyt talvisodan aikainen tukikohta (Karhuaro, MH-tunnus 173812, ei muinaisjäännösrekisterissä).

Heposuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on suon laita, jossa kasvaa havumetsää. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan n.14 m kokoinen tervahauta, joka on matala ja melko tasapohjainen. Halssi kohti suota. Tervahaudan itäpuolella on hyvin säilynyt talvisodan aikainen tukikohta (Karhuaro, MH-tunnus 173812, ei muinaisjäännösrekisterissä).

Housusuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mätästetty avohakkuuaukea. Kohteiden kohdalla maanpinta jätetty muokkaamatta. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Hyvin pieni ja matala tervahauta, jonka halssi kaakkoislaidalla. Halkaisija n. 5 m. Tervahaudan vieressä on tervapirtti, ks. alakohde.

Taivallahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Puolangan länsiosassa, lähellä Vaalan rajaa. Puokiojärven ja Pienanjärven väliin jää kapeahko kannas, jonka maaperä on hiekkaa. Kannasta pitkin kulkee metsäautotie, jonka pohjoispuolella on loma-asuntoja. Kannakselle sijoittuu kivikautinen asuinpaikka, pyyntikuoppaketju ja kaksi tervahautaa.
Taivallahti 2 -tervahauta on halkaisijaltaan noin 10-metrinen. Vallin leveys on noin kaksi metriä. Pohjan syvyys on 1,2 metriä. Tervahaudan pohjalla on kookkaan puun kanto. Lisäksi rakenteiden päällä kasvaa nuorempia kuusia ja koivuja sekä katajia ja horsmaa. Halssi laskee etelään.

Huutolanrasi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuualueen ja vanhan metsän raja. Metsän puolella kasvaa kuusia ja mäntyjä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maljamainen halkaisijaltaan n. 9 m kokoinen matalavallinen tervahauta. Halssi pohjoiseen kohti vanhaa metsää. Yksi mätästyskuoppa haudan lounaislaidalla tehty liian lähelle, jolloin sammaleen alla olevaa hiiltä noussut näkyviin

Hövelönperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea, jossa kasvaa pientä 20–50 cm korkuista männyntainta ja koivuntaimia. Alue mätästetty. Laakea, halkaisijaltaan n. 10 m kokoinen tervahauta, jonka halssi itälaidalla. Tervahauta on osin tuhoutunut, sillä sen koillislaidan puolelta on metsätöissä aurattu liian läheltä. Lisäksi säästöpuuryhmä on jätetty kohteen päälle.

Iso Riihivaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukean laita, vanhan metsän puoli. Halkaisijaltaan noin 8 m kokoinen tervahauta, jonka halssi länsilaidalla.

Isonkivenaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on aivan hiekkatien laita. Paikalla mäntytaimikko sekä kohteen päällä kasvaa katajia ja koivuntaimia. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Pieni tasapohjainen tervahauta, jossa melko korkeat ja kapeat vallit. Halssi länsilaidalla. Haudan itälaita peittynyt pusikkoon ja vallia vaikea erottaa. Kohteen eteläsivun vallin päältä on ajettu koneella.

Kapustalahti (1000029254) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on Kapustalahden itäranta, jossa kasvaa mäntyä ja kuusta. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja kanervaa. Maasto paikoin melko kivikkoista. Matalahko ja tasapohjainen tervahauta, jonka halkaisija on n. 5 m. Halssi lounaaseen kohti järveä. Tervahaudan yli kulkee kaakko-luode -suuntaisesti eläinten polku. Pohjoisreunan maasto on hieman
muhkurainen kaatuneen puun takia. Viereisessä Kapustaniemessä on asuintilan jäännös.

Kirvesvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea, jolla kasvaa pientä koivun taimia. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Isohko tervahauta, jonka halssi pohjoislaidalla. Halkaisija on noin 15 m. Kohteen länsilaitaa on aurattu ja tervahaudan hiilet ovat näkyvissä. Lisäksi kohteen yli on joskus ajettu metsäkoneella.

Kivikangas 1 (1000029256) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on hiekkatien eteläpuolella oleva mäntykangas. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta.
Pienehkö halkaisijaltaan noin 8,5 m kokoinen tervahauta hiekkaharjun rinteessä. Halssi etelään alarinnettä kohti. Vieressä on toinen tervahauta, ks. alakohde.

Kokkosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on hakkuuaukean laidalla sähkölinjan länsipuolella oleva melko tasainen maasto, jossa kasvaa sammalta ja varpua. Tervahauta, jonka halssi etelälaidalla kohti hakkuuaukeaa. Halkaisija noin 10 metriä. Tervahauta osin tuhoutunut, sillä paikalla on mätästetty liian läheltä haudan pohjoislaitaa.

Koreamännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on tien laidassa vanhempia kuusia ja mäntyjä kasvava alue. Kohteesta luoteeseen alkaa taimikko. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan n. 12 metrin kokoinen maljamainen tervahauta, jossa melko selvästi erottuvat vallit. Halssi etelälaidalla kohti alarinnettä.

Kuohunsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee aivan joen länsirannalla. Alue on matalahkoa ja kosteaa maata, jonka eteläpuolella kulkee kapea harju metsäautotieltä joen rantaan. Pieni ja syvä tervahauta, jonka halssi itälaidalla kohti jokea. Halkaisija noin 8 m. Itäreunan yli kulkee eläinten polku.
Tervahaudan keskellä on teräväreunainen ja neliönmuotoinen kooltaan noin 1,2 x 2 m kokoinen kaivanto, johon johtaa länsivallin läpi oviaukko. Tervahautaa on ilmeisesti uudelleen käytetty sodan aikana. Tervahaudan länsipuolelle on myös kaivettu potero, ks. alakohde.

Lehtosaari 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on Lehtosaaren eteläranta, jossa kostea ja rehevä maaperä. Puusto sekametsää. Paikalla on kaksi tervahautaa vierekkäin sekä niiden pohjoispuolella kahdessa rykelmässä yhteensä viisi kuoppaa ja kaivantoa, jotka liittyvät tervahautoihin. Kuoppien ja kaivantojen koko vaihtelee 2-3 m ja syvyys 30–100 cm välillä. Tervahaudat on merkitty pisteinä ja kuopat ja kaivannot sijaitsevat aluerajauksen sisällä.
Tervahauta 1: Halkaisijaltaan n. 14 m kokoinen tervahauta, jossa kaksoisvallit. Pienemmän tervahaudan halkaisija n. 5 m. Tervahauta on tasapohjainen ja sitä ympäröivät kuopat. Halssi on kohti etelää ja rantaa. Lisäksi n. 15 m päässä pohjoiseen on kaksi kaivantoa, jotka liittyvät tervahautaan. X = 3579639 ja Y = 7206646 (KKJ)
Tervahauta 2: Halkaisijaltaan n. 12,5 m kokoinen, korkeahko ja syvä tervahauta, joka muodoltaan enemmän suppilomainen. Halssi etelään kohti rantaa. Tervahautaa ympäröivät kuopat ja haudan pohjoispuolella n. 18 m päässä pohjoiseen on kolme kaivantoa/kuoppaa, jotka liittyvät tervahautaan. X = 3579657 ja Y = 7206643 (KKJ)
Saaressa on myös asumuksen jäännös ja muita kaivantoja, ks. alakohteet.

Leirinranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on hakkuuaukea metsäautotien ja suon välissä. Pieni tervahauta suon laidalla. Halssi kohti suota. Haudan halkaisija on noin 8 m.

Luukkosenlammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kapeahko ja kivinen harju metsäautotien ja avohakkuuaukean välissä. Paikalla kasvaa mäntyjä ja koivuja. Tervahauta, jossa halssi kohti alarinnettä. Halkaisija noin 13 m.

Mustikkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuualueen laita, vanhan metsän puoli. Puusto mäntyä, aluskasvillisuus varpuja ja sammalta. Todella hieno ja iso tervahauta, jonka vallit noin 2 m leveät ja hautaa ympäröi oja. Tervahaudan halkaisija on noin 13 m. Halssi lounaislaidalla kohti vanhaa metsää.

Olkilammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on metsäautotien itäpuolinen taimikko. Alue on aurattu. Aluskasvillisuus kanervaa, sammalta ja jäkälää. Täysin tuhoutunut tervahauta, josta on enää jäljellä nokisia hiilikasoja siellä täällä.

Pajulampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuualueen itäpuolella olevan aukon reuna, jossa kasvaa sekametsää. Halkaisijaltaan noin 20 m kokoinen tervahauta, jonka keskellä pienempi halkaisijaltaan noin 3 m kokoinen ympyrän muotoinen valli. Haudan päällä on vanhoja ekokantoja ja niiden ympärillä kasvaa pihlajia, leppää ja katajia. Halssi sijaitsee tervahaudan itälaidalla kohti metsää.

Pieni Syrjäjärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on hiekkatien eteläpuolinen metsä. Paikalla kasvaa kuusia, mäntyjä ja koivuja, Aluskasvillisuus sammalta ja varpua. Korkeavallinen halkaisijaltaan noin 9 m kokoinen tervahauta, jossa halssi etelälaidalla kohti suota. Vieressä on tervapirtti, ks. alakohde.

Piimälampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on nuorehkoa mäntyä kasvava pieni harju Piimälammen koillisrannalla. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Puusto harvaa mäntymetsää. Halkaisijaltaan noin 8 m kokoinen ja hyvin matala tervahauta, joka on tehty harjun päähän. Halssi luoteislaidalla.

Pärsämönjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on matalahko itä-länsi-suuntainen hiekkaharju, jota ympäröi avohakkuualue. Kohteen kohdalla säästöpuita. Paikalla kasvaa mäntyjä ja aluskasvillisuus jäkälää, sammalta ja varpuja. Halkaisijaltaan noin 10 metrin kokoinen ja melko matala tervahauta. Halssi pohjoiseen. Tervahauta on vaurioitunut metsätöissä, sillä sen etelälaidan yli on ajettu metsäkoneella. Lisäksi muutaman kannon juuret ovat nousseet maasta ja vaurioittaneet tervahautaa. Vieressä on tervapirtti, ks. alakohde.

Raaninkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntykangas, jossa kasvaa joitakin koivuja. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kuusten peittämä tervahauta loivassa alarinteessä. Halssi pohjoislaidalla alarinnettä kohti. Halkaisija noin 10 m.

Rautasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on maaperä kosteaa. Paikalla kasvaa koivuja ja mäntyjä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Hyvin matala tervahauta, jonka halssi itälaidalla. Halssi jatkuu pitkänä kohti suota ja se on täyttynyt osin vedellä. Haudan halkaisija on noin 12 m.

Riikolanvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea Taivalkoskelle menevän tien varressa. Haudan päällä kasvaa sammalta ja sen reunoilla on ekokantoja. Hyvin selkeä tervahauta, jonka halssi on tietä kohti. Halkaisija on noin 9 m.

Rimpiaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on äskettäin harvennettu mäntymetsä. Siellä täällä koivuja ja kuusia. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Hyvin matala tervahauta, jonka halssi lounaislaidalla. Halkaisija n. 8 m. Kohde on vaurioitunut metsätöissä, sillä sen kaakkois- ja luoteisreunojen yli on aurattu/tehty oja. Halssi on lisäksi täytetty hakkujätteellä.

Saarenlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on hiekkapohjainen mäntykangas pienen suon länsipuolella. Tervahauta, jonka laidoille on kaatunut muutama kelottunut puu. Tervahaudan halkaisija on noin 12 m ja
sen halssi on itälaidalla kohti suota.

Salmenniemi (1000029281) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on taimikko vaaran laella. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa koivuja ja mäntyjä. Paksuvallinen tervahauta, jonka halssi länsilaidalla. Tervahaudan halkaisija on noin 12 m ja vallien paksuus noin 2,5 - 3m.

Sorsalahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea aivan tien laidassa. Paikalla kasvaa pientä koivuntaimea ja aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Tervahauta, jonka halssi luoteessa kohti avohakkuuaukeaa. Halkaisija on noin 16 m. Kohde sijaitsee avohakkuuaukealla. Maata on aurattu hieman liian läheltä haudan itälaitaa.

Sorsalahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on harvaa mäntyä kasvava kangas. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Melko massiivinen tervahauta, jonka halssi on itälaidalla kohti alarinnettä. Haudan halkaisija on noin 16 m ja sitä ympäröi oja. Tervahaudan päällä on vanhoja ekokantoja. Kohteen länsipuolelta kulkee metsäkoneen ajoura, joka ei ole vahingoittanut tervahautaa.

Takkusenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on taimikon etelälaidalla sijaitseva mäntymetsä, jossa pienehkö, mutta jyrkkäreunainen kumpare. Paikalla kasvaa mäntyä ja varpuja sekä sammalta. Tervahauta, jossa halssi etelään kohti alarinnettä. Halkaisija noin 13m.

Tikkakummunaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kosteahkoa sekametsää. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 10 m kokoinen tervahauta, jonka halssi pohjoislaidalla.

Välikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on sekametsä hiekkatien länsipuolella. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Tervahauta, joka halkaisijaltaan noin 15 metriä ja syvyys noin 1 m. Tervahaudassa on noin 3 m leveät vallit. Halssi pohjoiseen.

Ypykkätori (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kahden harjun välinen matalampi alue, jossa kasvaa sekametsää. Aluskasvillisuus varpua, sammalta. Suurikokoinen tervahauta paksuilla valleilla, joiden päällä kasvaa katajaa. Halssi itälaidalla kohti metsäautotietä. Tervahaudan halkaisija on noin 20 m.

Salonsaari 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven itärannalla, Salonsaaressa. Asuinpaikka-alue on pienessä lahdelmassa. Asuinpaikkalöydöt on poimittu matalan veden aikaan rantahietikolta noin 100 m:n pituiselta alueelta.
Inventointi 2014: Maasto on hienohiekkainen lahti, johon keskelle laskee pieni puro. Hiekkarannan takana maasto tasaista mäntymetsää ja aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Puron ympäristössä rehevämpää kasvillisuutta. Kiantajärvi, jonka rannalla asuinpaikka sijaitsee, on säännöstelty. Kohde tarkastettiin keväällä, jolloin vedenpinta oli hyvin matalalla ja rantaa ja rantakivikkoa oli näkyvissä noin 10 metriä tavallista enemmän. Tarkastuksessa löydettiin hiekkarannalta runsaasti kvartsi-iskoksia sekä joitakin -esineitä. Alueen eteläpäästä dokumentoitiin kaksi vierekkäin olevaa ja hieman hajonnutta liettä (X= 3601183 ja Y= 7220492 KKJ). Liesikivien joukossa oli myös kvartsi-iskoksia. Asuinpaikka rajattiin maastokäynnin aikana löytöjen ja maaston muotojen perusteella.

Taivallahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Puokiojärven ja Pienanjärven välisellä kannaksella on kivikautisen asuinpaikan ja pyyntikuoppaketjun lisäksi kaksi tervahautaa. Ne sijaitsevat kannaksen myötäisesti itä-länsisuunnassa kulkevan metsäautotien eteläpuolella loivassa rinteessä. Maaperä on hiekkaa. Taivallahti 3 -tervahauta on tervahaudoista läntisempi. Sen vallin leveys on noin 3-3,5 metriä ja hautakuopan halkaisija on noin viisi metriä, joten kokonaishalkaisija on yli 10 metriä. Halssi laskee lounaaseen. Hautakuopan syvyys on noin 1,5 metriä. Haudan päällä on kantoja, joiden koko viittaa haudan olevan yli 100-vuotias. Haudan päällä kasvaa edelleen nuorempia kuusia ja mäntyjä, katajaa, horsmaa ja saniaisia.

Syväjärven itäpuoli 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Syväjärven itäpuolella loivassa rinteessä, lähellä rantaa, polun vieressä. Maasto on mäntykangasta.
Tervahaudan halkaisija on 12 metriä. Sen pohja on muodoltaan maljamainen ja lähes metrin syvyinen. Vallien leveys on kolme metriä. Halssi laskee lounaaseen, kohti järveä ja on noin kaksi metriä leveä sekä viisi metriä pitkä. Haudan päällä kasvaa puita.
Tervahaudasta noin 30 metriä kaakkoon on tervasaunan jäänteet. Saunan pohja on neliön muotoinen ja sen yhden sivun pituus on neljä metriä. Seinistä on jäljellä muutama, pitkälle lahonnut hirsikerta. Hirsissä on koirankaulasalvos. Tulisijan jäänteet ovat rakennuksen pohjoisnurkassa.

Myllyniemi (1000029378) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Moreeniharjanteen lakialue, harvennettua varttunutta kasvatusmetsää. Harjanteen korkeimmalla kohdalla uusien mökkiteiden risteysalueella (ei vielä näy kartalla) on tervahauta, jonka etelä- ja länsireuna on teiden rakentamisen yhteydessä hieman vaurioitunut. Halkaisija on noin 11 m, kuopan halkaisija 7 m ja syvyys noin 0,6 m. Halssi on tuhoutunut. Tervahaudan kuopassa on puujätettä.

Roukajärvi Myllykorpi 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Myllyojan varrella Roukajärven länsipuolella 14,1 km Hyrynsalmen keskustasta kaakkoon. Soistunut puronvarsi, rehevää kasvillisuutta. Myllyojasta 10 m itään pienellä tasanteella on uunin jänteet, mitat 2,2 x 2 x 0,6 m. Rakenne on pääosin kasvillisuuden peittämä. Pinnassa, turpeen alla on 20 – 45 cm:n kokoisia kiviä ja jonkin verran hiekkaa. Kairausnäytteistä tuli nokimaata rakenteen sisältä ja sen ulkoreunalta. Pohjoispuolella on tasainen alue, jossa on sekoittunutta maata ja nokimaata. Sen laajuutta ei voitu määrittää aivan vieressä kasvaneiden isojen puiden takia.
Kyseessä on todennäköisesti pienen savupirtin jäännös. Se on ilmeisesti vanhempi kuin lähellä oleva myllyn paikka (se ei näy pitäjänkartassa, ja pieniin myllyihin ei liittynyt asuinrakennuksia).

Roukajärvi Myllykorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Myllyojan varrella Roukajärven länsipuolella 14,1 km Hyrynsalmen keskustasta kaakkoon. Soistunut puronvarsi, rehevää kasvillisuutta. Myllyojan länsipuolella, kohteesta Myllykorpi 1 rakennusjäännöksestä 22 m lounaaseen on kasvillisuuden peittämä hirsirakennelma, jonka eteläpäässä on vielä kolme hirsikertaa jäljellä. Salvokset ja siitä pohjoiseen sijaitsevat hirret ovat melko lahonneet. Rakenne sijaitsee kuivuneen rännin päällä, joka on n. 15 m pitkä ja kiertää myllyojan länsipuolelta. Vuoden 1853 pitäjänkarttaan paikalle on merkitty mylly.

Roukajärvi Kurkisenniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Myllyojan varrella Roukajärven länsipuolella 16,2 km Hyrynsalmen keskustasta kaakkoon. Paikalla on kuivahko kangas ja varttunutta kasvatusmetsikköä.
Moreeniharjanteen loivalla länsirinteellä, noin 90 m rannasta itään on tervahauta; halkaisija 15 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 4,5 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuorta puustoa.

Pudas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Emäjoen itäpuolella puron törmän yläpuolella. Paikalla on tuoreehko rehevä kangas.
Paikalla on kaksi vierekkäin olevaa tervahautaa, läntinen hauta on isompi, halkaisija 20 m, kuopan läpimitta 14 m ja syvyys 2,2 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 4,5 m ja syvyys 2,8 m. Itäisen haudan halkaisija on 11 m, kuopan halkaisija 7 m ja syvyys 1,4 m, halssi suuntautuu kaakkoon, pituus 5 m ja syvyys 2 m.

Roukavirta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Emäjoen eteläpuolella korkean törmän yläpuolella, jossa on kuivahko rehevä kangas. Paikalla on tervahauta, halkaisija 15 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu luoteeseen pituus 5 m ja syvyys 1,9 m.

Leskisenkangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Emäjoen pohjoisrannalla, muutamia kymmeniä metrejä rannasta. Joki tekee kohdalla mutkan ja se kulkee joitakin satoja metrejä etelä-pohjoissuuntaisesti. Kohde on joen länsirannalla. Kohde on reilut sata metriä kankaan läntisimmältä tervahaudalta lounaaseen. Maa on kosteikon ympäröimä kuiva kaistale rannassa. Se on laikutettu joitakin vuosia sitten. Paikalle on istutettu männyn taimia todennäköisesti kesällä 2013. Aukio on
muutamien hehtaareiden laajuinen. Aivan vanhan rantatörmän päältä löytyi punaiseksi palaneen maan ja muutaman palaneen kiven murikan vierestä joitakin kvartsi-iskoksia. Kohteen koordinaattipiste on otettu tästä kohdasta. Aluetta kierrettiin laajemminkin,
mutta kaikki kvartsit löytyivät hyvin suppealta alalta, noin kymmenen metrin säteeltä koordinaattipisteestä. Hiilen kappaleita lukuun ottamatta ympäristön laikutuskolot vaikuttivat puhtaalta podsolilta. Kohde lienee suppea-alainen nuotionpaikka jokirannassa. Se liittynee alueen esihistorialliseen käyttöön samoin kuin Leskisenkankaan entuudestaan tunnettu asutus (100000021311) noin kolmen sadan metrin päässä koilliseen. Samana ja yhtenäisenä asuinpaikkana ei kohteita voi pitää, sillä ainakin nyt käsillä oleva kohde on niin pieni, ettei se jatku pitemmälle rannalla.

Sääskensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hyrynsalmi-Puolanka -tien pohjoispuolella, Pyöriäisen järvestä 0,9 km pohjoiseen, Sääskensuon lounaisreunalla. Paikalla on suon ympäröimä matala niemeke, jonka itärinteessä on miilukuoppa. Miilusta 8 m itäkaakkoon on selkeästi nelikulmainen kumpare, jonka keskellä näyttää olevan uuniaukko. Hytin eteläpuolella on hiilikumpare ja pohjoispuolella kuonakasa.
Inventointi 2014: Rautahytti erottuu heikosti tiheän taimikon keskellä. Se on sammaleen peittämä 3 x 2,5 m oleva kumpare, jolla on korkeutta puolisen metriä. Hyttiä on purettu ja sen keskellä on kuopanne. Sammaleen alla on laakakiviä, joihin on palanut kiinni rautakuonaa. Hytin vieressä on parin kilon kappale rautakuonaa. Tiheän kasvillisuuden seasta on mahdotonta erottaa muita jäänteitä.
Muinaisjäännösrekisterissä ilmoitettu sijaintitieto (7181374, 565052) poikkeaa kesän 2014 inventoinnin mittauksesta lähes 70 metriä. Vaikeiden havainnointiolojen vuoksi voi olla, että muinaisjäännösrekisterissä tarkoitettua hyttiä ei paikallistettu vaan kyseessä on toinen samalle alueelle tehty hytti. Todennäköisempää on kuitenkin, että alkuperäinen mittaus (1996) heittää mainitut 70 metriä.

Nuolisärkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nuoliharju sijaitsee Hyrynsalmen pohjoisosassa nelisen kilometriä kunnan rajalta, Puolangantien eteläpuolella. Harjulla on pyyntikuoppajärjestelmä sekä tervahautoja. Tervahauta koordinaattipisteessä sijaitsee harjun itäpäässä, jossa harju leviää ja jakautuu kahtia. Tervahauta jää harjanteiden välillä olevalle kosteahkolle kankaalle, jolla on useita suppia. Puusto on uudistuskypsää männikköä ja aluskasvillisuus puolukka-mustikkatyyppiä. Haudan päällä kasvaa muutamia lehtipuita, katajia ja männyntaimia. Tervahaudassa on kaksi kehää, joista ulomman halkaisija on 16 m ja sisemmän 14 m. Keskellä on selkeästi
erottuva painanne, jonka halkaisija on vajaat neljä metriä. Halssi on suunnattu kohti länttä alarinteeseen. Se on pari metriä syvä ja 7 - 8 m pitkä.

Nuolisärkkä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Nuoliharjun itäpäässä nelisen kilometriä kunnan rajalta, Puolangantien eteläpuolella. Tervahauta sijaitsee harjun eteläpuolisella kumpareella uudistuskypsän männikön keskellä. Tervahaudan halkaisija on 12 m. Vallit ovat leveät ja selvästi erottuvat. Keskuskuopan halkaisija on pari metriä ja se on vajaan metrin syvyinen. Halssi on suunnattu kohti länttä. Se on viitisen metriä pitkä ja pari metriä syvä. Kettu on tehnyt pesän halssin sisälle.

Nuolisärkkä 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Nuoliharjun alue sijaitsee muutama kilometri Suomussalmen rajalta länteen Pienten
Löytöjärvien itäpuolella. Harju on usean kilometrin mittainen. Pyyntikuopat sijaitsevat harjun itäpäässä. Harju kasvaa varttunutta männikköä, sitä on paikoin jo hakattu. Harjun molemmin puolin on soistumia. Löytöjoki virtaa harjun eteläpuolisella suolla. Pyyntikuoppa on hieman epämääräinen. Se sijaitsee harjun päässä alarinteessä. Sen halkaisija on noin kolme metriä, syvyyttä kuopalla on reilu puoli metriä. Se on kokonaan aluskasvillisuuden peitossa. Harjulla on useita muita pyyntikuoppia (Nuoliharju W 1000000331) ja tervahautoja.

Iso Heinävaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivijärvi sijaitsee Ristijärven kunnan kaakkoisosassa, lähellä Kuhmon kunnan rajaa. Järvi on neljä kilometriä pitkä ja aika kapea. Kohteelta on matkaa järvelle nelisen sataa metriä. Metsäkuvio, jolla kohde sijaitsee, on erirakenteista havupuuvaltaista sekametsää. Maasto kumpuilee loivasti. Aivan tervahaudan eteläpuolella aukeaa kosteikko. Tervahauta on selväpiirteinen, halkaisijaltaan se on noin 14 m. Vallit ovat noin 4 m levyiset, painanne
keskellä on laakea. Vallit vaikuttavat useampiosaisilta, joten paikalla on mahdollisesti poltettu tervaa useampaan otteeseen. Hautaa kiertää paikoin hieman epämääräinen palo-oja, paikoin sen tilalla on nauhana palokuoppia. Halssi on suunnattu kohti kosteikkoa. Se on noin seitsemän metriä pitkä ja juurestaan toista metriä syvä. Haudan päällä kasvaa suuria mäntyjä, maan pinta on kokonaan sammalen peitossa. Paikalla kasvaa juolukkaa ja suopursua.

Iso Heinävaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iso Heinävaara sijaitsee Ristijärven kunnan kaakkoisosassa, lähellä Kuhmon kunnan rajaa. Neljä kilometriä pitkä, kapea Kivijärvi jää vaaran itäpuolelle. Kohteelta on matkaa järvelle puolisen kilometriä. Metsäkuvio, jolla kohde sijaitsee, on varttuneen kasvatusmetsän keskellä oleva parivuotinen männyntaimikko, jota myrsky on riepotellut 2010. Maa on loivasti kumpuilevaa, maaperä jonkin verran kivikkoista. Alueella risteilee useita metsäkoneen tekemiä ajouria. Tervahauta ja maakuoppa sijaitsevat aivan taimikon ja
varttuneen metsän reunassa. Tervahauta on pienehkö, halkaisijaltaan se on noin kymmenmetrinen. Vallit ovat noin 2.5 m levyiset, painanne keskellä on puolisen metriä syvä. Hautaa kiertää hieman epämääräinen palo-oja. Halssi on suunnattu kohti länttä ja kohoavia korkeuskäyriä. Tämä ei sinänsä ole kovin merkillistä, sillä koko hauta sijaitsee tasanteella. Halssi on kolmisen metriä pitkä ja juurestaan toista metriä syvä. Haudan päällä kasvaa pari mäntyä, maan pinta on ajouran tekemää vauriota lukuun ottamatta sammalen
peitossa. Paikalla kasvaa mustikkaa ja kanervaa. Tervahauta on merkitty maastoon sinisellä nauhoituksella, mikä ei ole estänyt metsäkoneen kuljettajaa töräyttämästä suoraan vallin yli. Hauta on hieman vaurioitunut. Tosin paikalla on myös ollut myrskytuhoja, joten osa vaurioista voi olla niidenkin aiheuttamia. Paikalla on myös maakuoppa, katso alakohde.

Pohatanaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pieni Heinävaara sijaitsee Kivijärven länsipuolella, sijaitsee Ristijärven kunnan kaakkoisosassa, lähellä Kuhmon kunnan rajaa. Järvi on neljä km pitkä ja aika kapea. Kohteilta on matkaa järvelle puolisen kilometriä. Metsäkuvio, jolla kohde sijaitsee, on noin kymmenvuotiasta taimikkoa. Tervahauta on epämääräinen muodoltaan ja se on erittäin lepikoitunut. Se hahmottuu lähinnä halssin perusteella. Halssi näkyy polulle. Se on useita metrejä pitkä, syvä ja leveä. Itse hauta vaikuttaa yli 20-metriseltä, mutta se on osittain myllätty. Vierestä kulkee myöhempi oja.
Tervahaudasta noin 0,1 kilometrin päässä itäkaakkoon on saunan jäännökset, Pohatanaho 1 (1000017438). Todennäköisimmin ne liittyvät tähän tervahautaan.

Leskisenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Leskisenkangas sijaitsee 1.5 km Suomussalmen rajalta, Hyrynsalmen luoteisosassa. Pyyntikuopat sijaitsevat kankaan eteläreunalla ja 600 metriä Emäjoen pohjoispuolella. Kuopat sijaitsevat matalalla harjanteella kahden kosteikon välissä. Harjanne myös päättyy kosteikkoon. Harjanne kasvaa varttunutta männikköä ja topografia on pyyntikuopille otollinen. Pyyntikuopat 2 ja 3 sijaitsevat reilun 10 metrin etäisyydellä toisistaan harjanteella. Matkaa pyyntikuoppa 1:lle samalla harjanteella on noin 80 metriä.
Pyyntikuoppa 1 on 8 x 5 m ja noin 30 cm syvä. Sen ympärillä ei hahmotu valleja. Kuoppa on hiekkamaahan kaivettu, ja se on kokonaan aluskasvillisuuden peitossa. Katso alakohteet.

Seitenoikea (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Seitenoikean voimalaitos Emäjoessa sijaitsee Hyrynsalmen ja Ristijärven rajalla. Länsirannalla oleva pieni yksittäinen valtion palsta jää kokonaan Hyrynsalmen puolelle. Palstan eteläreunaa myötäilee hiekkatie, joka haarautuu voimalaitokselta. Alueen eteläreunalla on pieni puoli kilometriä pitkä harju, joka kohoaa jyrkästi 10 - 15 m ympäröiviä kankaita korkeammaksi. Kankaat, harju mukaan luettua, ovat kuivaa hiekkapohjaista maastoa. Pääpuulajina on mänty. Harjulla kasvaa jonkin verran suuria mäntyjä ja sitäkin enemmän männyntaimikkoa. Läntisempi pyyntikuopista sijaitsee harjun keskipaikkeilla sen laella suhteellisen tasaisessa kohdassa. Se on soikea, 4 x 3 m. Se on poikittain harjun laella, josta se kattaa 2/3. Kuoppa on nykyisellään n. 0.5 m syvä, mutta se hahmottuu suhteellisen selkeänä jäkälää ja puolukanvarpuja kasvavassa maastossa. Podsoli kuopassa on häiriintymätön.
Pyyntikuoppa 2: Viitisenkymmentä metriä itään harjun notkelmassa on toinen kuoppa, 3 x 2 m, syvyyttä n. 40 cm. Kuoppa on kohdassa, jossa harju hetkellisesti levenee, mutta kuopan kohdalla jatkuu 6 - 7 -metrisenä lakena kohti itää. Kuopan sijainti notkelmassa on erittäin tyypillinen pyyntikuopalle. Lähiympäristössä kasvaa lähes yksinomaan männyn taimia. Kuopat harjanteella on sijoitettu pyyntikuopille ominaiseen tapaan. Molempien kuoppien podsoli vaikuttaa häiriintymättömältä, joten ikää on useita satoja vuosia.
Inventointi 2022:
Muinaisjäännösrekisterissä ollut sijaintitieto osuu lähes 70 m pitkän harjun laella olevan muinaisjäännöksen rajauksen keskiosaan. Pyyntikuopilla ei ollut koordinaatteja, mutta niiden etäisyydeksi on ilmoitettu 50 m. Näin kuopat ja rajaus on merkitty myös v. 2014 inventointiraportissa olevaan karttaan (s. 83). Maastossa kuopat paikallistettiin valokuvien perusteella.
Läntinen pyyntikuoppa 1 ja sen ympäristö on jokseenkin samassa kunnossa kuin v. 2014 valokuvassa. Kuopan yli on ajettu metsätraktorilla. Traktorin jäljet kulkevat kuopan etelä- ja pohjoisreunojen yli. Varsinainen kuoppa on jäänyt niiden väliin.
Itäinen pyyntikuoppa 2 oli paikallistettu v. 2014 valokuvan perusteella. Suuret männyt valokuvaan punaisella merkityn pyyntikuopan takana on kaadettu mutta kaikkien kolmen kannot olivat tunnistettavissa. V. 2014 valokuvaan punaisella merkittyä kohtaa ei kuitenkaan voitu maastossa tarkasti tunnistaa, eikä paikalla nyt havaittu pyyntikuoppaa. Se on todennäköisesti hävinnyt metsätöiden yhteydessä. Paikalle tulee nyt etelästä harjun rinnettä ylös metsätraktorin ajoura. V. 2014 valokuvassa punaisen merkinnän kohdalla tummana näkyvä kuoppa on edellä mainitusta ajourasta muutamia metrejä itään oleva painanne. Se ei kuitenkaan näytä maastossa pyyntikuopalta, vaan koilliseen jatkuvan luontaisen notkelmaan jatkeelta. Sen ja notkelman välissä ei ole harjannetta, vaan painanteen koillisosa avautuu suoraan tähän syvempään notkelmaa.
ks. alakohteet

Palosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Luvanjärven eteläpuolella, Rempsunvaaran etelärinteellä, Palosuon äärellä. Paikalla on reunavalleineen läpimitaltaan 10,5 m kokoinen ja 1,1 m syvyinen kuoppa. Kuopan pohja on selvästi nelisivuinen. Kuopan eteläpuolella on turpeen peittämä, palaneita kiviä sisältävä kumpare. Sen koillispuolella on pienempi matala palaneista kivistä muodostunut kumpare, jonka länsipuolella on kuonakasa. Paikalla vaikuttaa olevan miilu ja kaksi sulattoa.
Inventointi 2014: Raudanvalmistusalueella dokumentoitiin kaksi rautahyttiä, kuonakasa, hiilimiilu sekä pienempi hiilikuoppa.
Rautahytti 1: Hytti on 3 x 1.5 m laajuinen sammalen peittämä kiveys, josta pilkistää esiin kiviä. Muutamiin niistä on sulanut kiinni rautakuonaa. Hytti on edelleen selkeän suorakaiteen muotoinen ja tien puoleiselta kulmalta korkeampi. Hytin suu lienee ollut suon puolella. Korkeimmillaan hytti on noin 70 cm. Sammalen alla tuntuu kiviä koko kohouman alueella. Rakenteen yksityiskohdat jäävät sammalten peittoon.
Kuonakasa: Lähes kiinni rautahytissä on matala sammalen peittämä kuonakasa. Se on halkaisijaltaan noin 1.5 m ja korkeudeltaan 30 cm. Kasa koostuu palaneesta kuonasta.
Hiilimiilu: Miilu on aivan hytin ja kuonakasan kupeessa. Se on suuri ja selkeämuotoinen. Sen halkaisija on noin 12 m, kuoppa keskellä on noin 7 m. Syvyyttä kuopalla on hieman toista metriä. Kuoppa on jotensakin neliön muotoinen pohjalta, jossa kairauksessa tuli esiin vahva hiilikerros. Valleilla hiiltä on vähemmän. Vallit erottuvat suhteellisen selvästi reilun parin metrin levyisinä ja muutaman kymmenen sentin korkuisina. Kuopan pohjalla on vettä.
Rautahytti 2: Hieman peitteisempi rautahytti sijaitsee välittömästi hiilimiilun toisella puolella. Se on vieläkin tiukemmin sammalen peitossa kuin toinen hytti, mutta sen muoto ja koko vaikuttaa täysin samanlaiselta. Tämän hytin suuaukko tosin näyttäisi olleen nykyiselle tielle päin. Hytin mitat ovat 3 x 1.5 m. Sammalen päälle on nostettu iso kiven murikka, johon on sulanut kiinni kuonaa.
Maakuoppa: Viitisentoista metriä toiselta hytiltä on selvärajainen kuoppa, 3.5 x 1 m, syvyyttä kuopalla on noin 80 cm. Kuopan pohjalla on vahva hiilikerros. Reunoilla voi erottaa heikon vallin. Kuopan funktio on epäselvä.

Mätäsvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Emäjoen pohjoispuolella korkean törmän yläpuolella. Paikalla on kuivahko rehevä kangas ja taimikkoa. Tervahaudan halkaisija on 15 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu luoteeseen. Sen pituus on 5 m ja syvyys 1,9 m.

Mätäsvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Emäjoen pohjoispuolella, korkean törmän yläpuolella. Paikalla on kuivahko hiekkakangas ja varttunutta kasvatusmetsikköä. Kohde on maakuoppa, jonka halkaisija on 3,5 m ja syvyys 0,8 m. Kuopan pohjassa on humuksen alla n. 20 cm vahva nokikerros. Kuopan ympäriltä löytyi koepistoissa nokimaata ja hiiltä. Kyseessä on pieni kuoppamiilu.

Lypsyniemi (1000029503) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ison Tipasjärven pohjoispuolella, matalan moreeniharjanteen loivassa kivikkoisessa lounaisrinteessä. Puusto on nuorta kasvatusmetsikköä. Paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on 15 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu lounaaseen. Sen pituus on 3 m ja syvyys 1,8 m. Haudan päällä kasvaa nuoria mäntyjä.

Alassalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Piispajärvellä, Viitostien itäpuolella, Vellijärven länsiosan Alassalmen rantamaisemissa. Paikalla on tasainen sora-alue matalan rantatörmän yläpuolella, jossa kasvaa varttunutta kasvatusmetsikköä. Hakkuualueen reunalle on jätetty puustoinen rantakaistale. Rantatörmän yläpuolella on tervahauta, jonka halkaisija on 13 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu itäkoilliseen ja sen pituus on 3,5 m ja syvyys 1,8 m. Haudan päällä kasvaa yli 100-vuotiasta puustoa. Tervahaudasta 10 m luoteeseen on kasvillisuuden peittämä hiilikasa, jonka mitat ovat n. 3 x 2 x 0,6 m.

Lumisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltamon Kivesjärvellä, Lumisuon eteläpuolella, kuivemmalla kankaalla. Taimikon keskellä on pyöreä, halkaisijaltaan noin 8 metrin koholla oleva maa-ala. Alan keskellä ei ole kuoppaa. Alan ympärillä on pienet kuopat. Alan päällä kasvaa kuusen ja koivun taimia. Kohde on hiilimiilun pohja. Läheisessä ojanpenkassa on runsaasti hiiltä, joten on mahdollista, että alueella on ollut laajempaakin hiilen tuotantoa.

Petäiskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltamon läntisen kunnanrajan lähellä, Iso-Petäinen -järven länsipuolella, Oulu-Kajaanitien varressa. Puusto on varttunutta kasvatusmetsää. Kohteen ympärillä kasvaa mäntyjen, kuusten ja koivujen lisäksi katajaa ja saniaista. Pohjakasvillisuutta dominoi mustikka. Kohteen halkaisija on 15 metriä. Valleja on kaksi sisäkkäin, joten tervahautoja on mahdollisesti poltettu useampia. Syvyys on yhden metrin. Halssi on leveä ja se laskee koilliseen. Kohteen päällä on puustoa.

Nuojuankangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vaalan Nuojuankankaan itäosassa, Oulujokeen yhteydessä olevan ojan länsirannalla. Nuojuankangas on hiekkaista, kuivahkoa kangasta. Maaperä on valtalajitteeltaan hiekkaa. Äestetyn alueen avoimista maanpinnan kohdista löytyi vuonna 2015 kvartsikaavin ja kvartsi-iskoksia (6 kpl). Laikutetulla alueella edellisestä noin 50 metriä luoteeseen todettiin vuonna 2020 runsaasti kvartsia noin 10 x 10 m alueella. Kummallakaan kerralla alueelta ei ole tavattu kvartsien lisäksi mitään muuta asuinpaikkaan viittaavaa. Lähinnä pesäkkeellisiksi luonnehdittavat havainto-/löytökohdat viittavat lyhytaikaiseen oleskeluun alueella.

Rapsunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa Pantiolammen pohjoispuolella. Tervahaudoilla on välimatkaa noin 45 metriä.
Rapsunkangas 1: Pohjoisempi tervahauta. Merkitty maastokarttaan. Kattilamainen kuoppa, jota ympäröi valli. Vallin läpimitta harjalta 16 m. Syvyys 3 m. NW-reunassa erottuu halssi suuntaan NW 2.2 m leveänä, 1.5 m syvänä ja 7 m pitkänä kaivantona. Halssin edestä on kaivettu niin paljon maata pois, että on muodostunut laaja parin metrin syvyinen notko.
Rapsunkangas 2, katso alakohde.

Kurikkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan keskustan itäpuolella, Kurikkavaaralla. Paikalla on kumpuilevilla
hiekkaharjuilla kulkeva kunnan frisbee-rata. Metsän pohjakasvillisuus on pääosin puolukkaa ja palleroporonjäkälää. Puusto on nuorta kasvatusmetsää. Hiekkaharjun etelärinteeseen rakennettu tervahauta on halkaisijaltaan 13 metriä ja syvyydeltään noin 1,5 metriä. Halssi laskee etelään ja on noin viiden metrin pituinen. Tervahaudan vallien päällä kasvaa täysikokoisia mäntyjä ja taimivaiheen kuusia. Vallien päällä näkyy paikoin muutamia hiilikokkareita. Tervahaudan pohjalla on suunnistusrasti.

Äljynkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan keskustan luoteispuolella, Oulujoen itärannan puoleisessa metsikössä.
Kuviolla on tiheä kuusitaimikko, jonka seassa on koivunvesoja. Tervahaudan pohja on halkaisijaltaan 13 metriä. Se on muodoltaan laakea ja tervahaudan keskusosa on vain hieman reunoja matalammalla. Rakenteiden päällä kasvaa kuusia, koivuja, katajaa ja pajua. Hiiltä on näkyvissä siellä täällä. Vallin reunassa on suorakaiteen muotoinen kaivanto, jonka lyhyellä reunalla on onkalo. Kaivannosta lähtee mutkitteleva kapea halssi. Jos kaivanto on tervahaudan aikainen, se on hieman poikkeuksellinen rakenne tervan talteen ottamisessa.

Laajanlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 3,7 kilometriä Vaalan kirkosta koilliseen, Laajanlammen lounaispuolella. Alueella on hiekkakangasta ja polkuja retkeilyä varten. Aluskasvillisuus on pääosin puolukkaa ja kanervaa, paikoin myös jäkälää. Puusto on nuorta kasvatusmetsikköä. Haudan halkaisija on 18 metriä, sen vallit ovat massiiviset. Pohjan syvyys on noin 1,8 metriä. Halssi laskee pohjoiseen. Halssi kaartuu epäyhtenäisenä kohti rantaa ja päättyy suorakaiteen muotoiseen kaivantoon, jonka koko on 5 x 3,5 metriä. Kaivanto liittynee tervatynnyreiden säilytykseen tai kuljetukseen. Haudan päällä kasvaa mäntyjä. Sijainti on merkitty peruskarttaan. Maastossa on myös kaatunut opaskyltti.

Kuoppamäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan kirkosta 4,6 kilometriä koilliseen, soiden ympäröimällä Kuoppamäellä, metsäautotien itäpuolella. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsää. Maanpohjan varpukasvillisuus on pääosin mustikkaa. Tervahaudan pohjan halkaisija on 15 metriä. Pohja on muodoltaan laakea ja sen syvyys on 1,2 metriä. Leveä halssi laskee pohjoiskoilliseen, kohti suota. Pohjan itäpuolella on kaksi kuoppaa, jotka liittyvät todennäköisesti tervahaudan käyttöön. Pohjan päällä kasvaa kuusia, mäntyjä ja koivuja.

Laajankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan keskustasta koilliseen, Kajaanintien varressa olevan hautausmaan
luoteispuolella, hiekkakankaalla. Kohteen kaakkoispuolella on hiekanottoalue. Kohteen vierestä kulkee polku Laajanlammelle. Puusto on uudistuskypsää metsikköä. Kohde sijaitsee vaihettumisvyöhykkeessä. Sen eteläpuolella hiekkakangas muuttuu reheväksi koivumetsäksi. Tervahaudan pohjan halkaisija on kymmenen metriä ja sen syvyys on 1,5 metriä. Pohja on muodoltaan ensin laakea, mutta laskee jyrkemmin lähellä pohjan keskiosaa. Halssi laskee pohjoiseen. Vallin päällä olevat puut on poistettu. Haudan päällä kasvaa nuoria koivuja, suopursua ja puolukkaa.

Karjainneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan keskustasta 5,5 kilometriä itään, Kajaanintien ja rautatien eteläpuolella, metsäautotien reunassa, mäenrinteessä. Tervahaudan päältä on poistettu isot puut ja jätetty pitkään kantoon. Muutamia koivuntaimia on jäljellä. Ympäristössä kasvaa nuorta mäntymetsää. Kohteen halkaisija on 16 metriä ja syvyys 2 metriä. Pohjan muoto on suppilomainen. Halssi laskee etelään.

Latva-Parttuaisen kangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan kirkolta 8,5 km koilliseen, Otermantieltä lähtevän Tunturikankaan tien eteläisen haaran itäosassa. Paikalla on kuivahkoa kangasta, jonka länsipuolella on suota. Kuviolla on taimikko. Pohjan halkaisija on 13 metriä ja syvyys kaksi metriä. Pohja on kuusen, koivun ja katajan peittämä. Valli on leveä ja haudan keskiosa laskee jyrkästi alas. Halssi laskee etelään. Haudan ympärillä on tuuletuskuopat.
2022: Kohde tarkastettiin vuoden 2022 inventoinnin yhteydessä. Nykyään tervahaudan päällä kasvaa tiheää puustoa. Muuten kohde on muinaisjäännösrekisterin kuvauksen mukainen.

Autionkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan Manamansalossa, sen luoteisosassa, lähellä Oulujärven rantaa. Kohde on paikalla, jossa kuiva kangasmetsä on vaihettumassa hieman tuoreemmaksi maastoksi.
Pohjakasvillisuutena on mustikkaa, metsätähtiä ja mesimarjaa. Paikalla on kookkaita
maanottokuoppia (tervahautojen rakentamista varten). Puusto on nuorta kasvatusmetsää.
Autionkangas 1: Pohjoisempi, tervahaudan halkaisija on 15 metriä ja syvyys 1,7 - 2 metriä. Pohjan muoto on maljamainen. Halssi laskee luoteeseen. Haudan päälle on jätetty pitkiä kantoja, kookas kuusi on jätetty kaatamatta. Haudan päällä kasvaa myös katajaa.
Autionkangas 2, katso alakohde.

Iso Laajansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan kirkolta hieman yli kolme kilometriä koilliseen, laajan suoalueen keskellä olevalla nyppylällä, Varpuvaarasta itäkaakkoon. Paikalla on kuivahko puolukkavaltainen kangas ja puusto on päätehakattu. Hiilimiilu on halkaisijaltaan kymmenen metriä oleva, pyöreä, koholla oleva maarakennelma. Sen päälle on jätetty kymmenkunta puuta pystyyn, jotka ovat kaatuneet ja juurillaan rikkoneet miilua. Hiiliä on runsaasti esillä. Miilun ympärillä on kookkaat tuuletuskuopat.

Ala-Parttuainen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan kirkosta kuusi kilometriä koilliseen, Latvakankaantien länsipuolella, Ala-Parttuaisen puron pohjoisrannalla. Puronvarsi on kasvillisuudeltaan rehevää. Kenttäkerroksessa kasvaa mm. mesimarjaa, oravanmarjaa, metsätähtiä ja horsmia. Puron vartta pitkin kulkee polku. Kuviolla on nuorta kasvatusmetsää. Tervahauta on tiheän kasvillisuuden (koivua, haapaa, pajua keskellä hautaa, isoja kuusia valleilla) keskellä. Halkaisija on arviolta (ei pystytty kasvillisuuden runsauden takia mittaamaan) 16 metriä.
Haudan pohja on kuppimainen ja sen keskellä on kolo. Pohjan syvyys on noin yhden metrin. Halssi laskee itäkoilliseen, kohti puroa. Haudan kaakkoispuolella on tasainen, puuton alue, jossa on muutamia kuoppia.

Niska-Parttuaisen kangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan kirkosta noin viisi kilometriä koilliseen, Otermantien itäpuolella,
Tunturikankaantiestä etelään. Kohde on rinteen reunalla, jonka alapuolella kulkee oja. Kasvillisuus on rehevää, puusto on nuorta kasvatusmetsää. Haudan halkaisija on 12 metriä. Valleilla kasvaa kuusentaimia ja katajaa. Syvyys on noin 1,2 metriä. Halssi laskee rinnettä alas, kohti ojaa, luoteeseen.
2022: Halssiura on noin 8 metriä pitkä. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto.

Hyrynaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Otermantien länsipuolella, turvetuotantoalueelle vievän tien eteläpuolella. Kohteesta pohjoiseen on kartassa teksti Hyrynaho ja on mahdollista, että tällä paikalla on aikanaan ollut tila. Maasto on kuivahkoa, jäkälää esiintyy siellä täällä. Tervahaudan ympärillä olevia tuuletuskuoppia on osittain yhdistetty pitkänmalliseksi ojaksi. Haudan
päällä kasvaa koivuntaimia, kuusentaimia ja katajaa sekä kookkaampia täysikasvuisia puita. Halssi laskee luoteeseen. Haudan pohja oli laakea, eikä sillä ollut paljonkaan syvyyttä. Haudan halkaisija oli arviolta 10 metriä.

Sarvikangas (1000029624) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan luoteisnurkassa, Sarvisuon soidensuojelualueen pohjoispuolella, Yli-
Utoksentien varrella, Sarvikankaalla. Kohde on välittömästi metsäautotien lounaispuolella, loivassa mäessä, suon reunassa. Maaperä on hiekkaista. Kohteen ympärillä kasvaa mäntypuustoa. Pohjakasvillisuus on pääosin puolukkaa ja suopursua. Kohteen halkaisija on 15 metriä ja syvyys yhden metrin. Hautakuoppa laskee ensin loivasti, keskelle muodostuu jyrkkäseinäinen pienempi kuoppa. Halssi laskee lounaaseen. Haudan päällä kasvaa pari
kookkaampaa mäntyä ja nuorta puustoa. Haudan ulkovallissa on kuoppa, josta näkyy hiiltä.
Tervahaudan eteläpuolella on pieni hiekkaharju, jonka kuopista on todennäköisesti haettu maata tervahautaa varten.

Piltunginjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee aivan Vaalan kunnan luoteisnurkassa, Sarvisuon soidensuojelualueen pohjoispuolella, Piltunginjoen pohjoisrannalla. Jokitörmä on korkeampaa kangasta, josta maasto laskee taas kohti pohjoista ojitetulle suolle. Metsämaa tervahaudan ympärillä on täynnä kuoppia, joista maa haudan valleihin lienee kaivettu. Kohteen länsipuolella on vanha puinen silta, joka vie joen yli.
Piltunginjoki 1: Läntisempi tervahauta. Kohteen halkaisija on 12 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Haudan peittää paksu sammalkerros. Halssi laskee lounaaseen. Haudan päällä kasvaa kookkaita kuusia ja katajaa.
Piltunginjoki 2, katso alakohde.

Kylmäkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Luoteis-Vaalassa, Velholantien varrella, Kylmäpuron varrella. Maasto on
mäntykangasta. Paikalla on loiva lounaaseen laskeva rinne. Kohteen halkaisija on 10 metriä ja syvyys 0,6 metriä. Haudan pohja on muodoltaan kuppimainen; sen pohjalla on maakasa. Halssi laskee jyrkästi lounaaseen. Haudan päällä on pitkiä kantoja. Päällä kasvaa nuoria koivuja ja katajaa.

Saarijärvikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Luoteis-Vaalassa, Saarijärven lounaispuolella Saarijärvenkankaalla, Velholantien varressa. Noin 400:n metrin päässä Saarijärven rannalla sijaitsee todennäköinen tervasaunan raunio. Tulkinta perustuu siihen, että tervahaudalta rauniolle kulkee polku. Maasto on kuivahkoa kangasta. Kohteen halkaisija on 17 metriä ja syvyys 1,5 - 1,7 metriä. Vallit ovat viisi metriä leveät. Pohjan muoto on kuppimainen. Halssi laskee koilliseen. Haudan vallilla kasvaa kookkaita mäntyjä. Vallin päällä on kanto, jonka halkaisija on 50 cm. Hauta on täten melko vanha. Haudan keskellä kasvaa muutamia pieniä koivuja.
2022: Tervahauta erottuu avoimessa hiekkamaastossa selkeänä kumpuna. Kohteen tiedot vastaavat muinaisjäännösrekisterin tietoja.

Saarijärvi (1000029629) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Luoteis-Vaalassa, Saarijärven lounaisrannalla, soistuneemman maaston ympäröimällä korkeammalla kankaalla. Kohde on hirsirakennuksen raunio (2,7 x 2,7 metriä), jonka tuohesta ja jäkälästä rakennettu katto on romahtanut alas. Hirsiset seinät ovat vielä suurimmalta osin pystyssä. Oviaukko aukeaa koilliseen, järvelle päin, ja rakennuksen itänurkassa on ollut kivistä rakennettu kiuas. Nyt suurin osa kiukaan kivistä on koottu nuotiopaikaksi rakennuksen eteen. Hirret on katkaisu kirveellä. Niihin on kaiverrettu nimikirjaimia ja tekstejä. Kohde tulkitaan tervasaunaksi, koska sieltä kulkee suora polku 400 metrin päässä, länsilounaassa, sijaitsevalle tervahaudalle ja se sopii iältään samanaikaiseksi haudan kanssa. Yleensä tervasaunat ovat olleet tervahaudan välittömässä läheisyydessä, mutta on mahdollista, että tässä tapauksessa sauna on haluttu rakentaa järven rantaan, jossa on paremmat peseytymismahdollisuudet.

Sonnisaaret (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paatinjärven rannalla sijaitsevasta Velholanperän asutuskeskittymästä länteen, laajan Korvensuon keskellä, Sonnisaariksi nimetyistä korkeammista maasaarekkeista itäisimmällä. Paikalla on tervahauta ja siihen liittyvä pirtti.
Tervahaudan halkaisija on 12 metriä. Vallit ovat melko matalat, niiden leveys on 3,5 metriä. Haudan keskelle jää pieni kuppi. Halssi laskee koilliseen. Haudan päällä kasvaa mäntyjä, kuusia, katajaa, koivunvesoja ja suopursua.
Tervapirtin/-saunan pohjan koko on 3,3 x 3,3 metriä. Alimmat puut ovat erittäin lahonneet. Kivistä rakennetun kiukaan jäänteet ovat rakennusjäännöksen itänurkassa. Hirsirakentamisessa on käytetty koirankaulasalvosta.
Pirtinpohja sijaitsee arviolta noin 13 metriä länteen tervahaudasta.

Pieni Tallikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oterman kylältä luoteeseen, Matokurun autiotuvalle vievän tien länsipuolella, kookkaiden suoalueiden ympäröimällä kankaalla. Kuviolla on täysikasvuisia mäntyjä, kuusia ja koivuja. Tervahaudan läheisyydessä on kookas kelo. Pohjakasvillisuutena on mustikkaa ja esim. keltaliekoa. Tervahaudan vallit ovat massiiviset. Niiden leveys on paikoin viisi metriä ja niissä on syviä kuoppia. Haudan halkaisija on 14 metriä ja syvyys 1,5 - 2 metriä. Halssi laskee pohjoiseen. Tervahaudan päällä kasvaa kookkaita puita; mäntyjä, kuusia ja koivuja. Pienempi puusto on pihlajaa ja pensasmaista katajaa.

Matkakoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Luoteis-Vaalassa, Potkunjoen eteläpuolen mäennyppylällä, Matkakosken kohdalla. Veden solina kuuluu tervahaudalle asti. Maaperä on hiekkainen. Kasvupaikka on kuivahko kangas, jäkälää kasvaa paikoitellen. Kohteen halkaisija on seitsemän metriä. Sen pohjan muoto on maljamainen. Pienikokoinen halssi laskee pohjoiseen. Kohteen päälle on jätetty pitkät kannot.

Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan läntisen kunnanrajan tuntumassa, Naamankylän kaakkoispuolella, Kutujoen laavulle vievän metsäautotien itäreunassa. Paikka on laajan suoalueen keskelle sijoittuvalla kallioisella kohoumalla, jossa pohjamaa on hiekkaa. Kohteella kasvaa mäntyjä sekä muutamia koivuja. Vallitsevana aluskasvillisuutena ovat jäkälä ja kanerva. Haudan muoto on epämääräinen, hieman kulmikas. Sen halkaisija on 10 metriä. Sen rakenteissa on
eläinten kaivamia aukkoja. Matalahko halssiura laskee itään. Maanpinta on rikkoutunut useasta kohtaa ja näillä kohdin on näkyvissä hiiltä ja vain osin palanutta puuta. Haudan päällä kasvaa pieniä mäntyjä.

Nuojuankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan keskustasta kuusi kilometriä luoteeseen, Nuojuankankaan pohjoisosassa, jyrkänteen reunalla, josta on toistakymmentä metriä matkaa alas purolle. Puro johtaa edelleen noin 300 metrin päähän Oulujokeen. Nuojuankangas on hiekkaista, kuivahkoa kangasmaastoa. Tervahaudan halkaisija on kymmenen metriä. Haudan kuoppa on loiva ja 0,5 metriä syvä. Haudan päällä on puustoa ja pensaikkoa kuten kuusta ja katajaa. Haudan vieressä, sen eteläpuolella, on pyöreähkö kuoppa, jonka reunalla vaikuttaisi olevan maavallia.
2023: Tervahaudasta noin 55 metriä kaakkoon sijaitsee toinen tervahauta, joka on tunnistettu LIDARK-hankeen yhteydessä. Tervahauta on merkitty rekisteriin mahdollisena muinaisjäännöksenä Nuojuankangas 3, sillä sitä ei ole tarkastettu maastossa.

Tavisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan Neittävän kylältä itään, vanhan lentokentän ja Oulujärven välissä,
Vuolijoentien länsireunassa. Alueelta on poistettu puusto ja tervahautojen (3 kpl) päälle on jätetty pitkät kannot. Maasto on hiekkaista, kuivahkoa mäntykangasta.
Tavisuo1: pohjoisin tervahauta. Kohteen halkaisija on 15 metriä (kuten viereisten tervahautojen). Hautakuopan syvyys on 1,6 metriä. Halssi laskee itään. Haudassa vaikuttaisi olevan kaksi sisäkkäistä vallia, joten sitä on mahdollisesti poltettu useamman kerran.
Tavisuo 2 ja 3 katso alakohteet.
Kaksi eteläisintä tervahautaa on inventoitu Vaalan kunnan päivitysinventoinnin yhteydessä kohteena 174 Lentokenttä tervahaudat. Kyseiset kaksi tervahautaa on viety muinaisjäännösrekisteriin mj-tunnuksella 1000031778, jonka seurauksena sama kohde on ollut muinaisjäännösrekisterissä kaksi kertaa. Sittemmin kohde Lentokenttä tervahaudat (1000031778) on muutettu poistetuksi muinaisjäännökseksi, ja jäljelle on jätetty kohde Tavisuo (1000029635).

Palokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon koillisosassa, Palokankaan keskiosissa. Maasto on puolukkaa kasvavaa hiekkakangasta, joka laskee kohti lounaassa olevaa suota. Kankaalla on viisi tervahaudan pohjaa. Kuvion puusto on hakattu ja jätetty siemenpuuasentoon. Maaperä on äestetty. Haudan vallien päällä olevat puut on katkaistu pitkään kantoon.
Tervahauta 2: Haudan halkaisija on 8 metriä ja syvyys noin 0,7 metriä. Haudan vallit ovat ylärinteessä matalat ja alarinteessä halssin ympärillä kookkaat. Haudan keskiosa on maljamainen. Halssi laskee etelään.
Tervahaudat 1, 3, 4 ja 5, katso alakohteet.

Palokangas 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Hoikkajärven itäpuolella sijaitsevan Palokankaan pohjoisosassa. Palokankaalla on lukuisia tervahautoja. Kohteen ympäristöstä puut on poistettu ja maa on muokattu. Tervahaudan päältä puut on jätetty pitkään kantoon. Kohteen lounaispuolella on vanha pelto ja kartan mukaan paikalla on ollut myös rakennuksia. Niistä ei löytynyt enää kiinteitä rakenteita.
Tervahauta 6: Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssi laskee lounaaseen. Sen ura alkaa jo haudan keskeltä pienestä kuopasta.
Tervahauta 7, katso alakohde.

Hoikanjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon koillisosassa, Hoikanjärven koillispuolella sijaitsevan kumpareen
koillisreunassa. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää. Kumpareen itäpuolella kulkee purouoma ja kumpareen ympärillä oleva maasto on hieman kosteahkoa. Tervahaudan pohjan halkaisija on 13 metriä ja sen syvyys on kaksi metriä. Halssi laskee kohti koillista. Pohjan päällä on tiheä puusto: mäntyjä, kuusia ja koivuja.

Kivirinne (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon koillisosassa, Heinämäen ja Matikanjärven välimaastossa. Paikalla on soiden ympäröimä kumpare, jolla on kuivahkoa kangasta. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää. Haudan halkaisija on 8 metriä ja syvyys noin metrin. Vallit ovat leveät, noin kolme metriä ja haudan keskusosa on kuppimainen. Haudan itäpuolen vallien päällä kasvaa isoja mäntyjä. Haudan länsivallilla männyt on katkaistu pitkään kantoon. Haudan keskellä kasvaa nuoria koivuja.

Mätäslehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Matikanjärven luoteispuolella, Leväpuron itäpuolelle jäävällä kumpareella. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää. Kohteen vierestä kulkee ajoura. Haudan halkaisija on kahdeksan metriä ja syvyys yhden metrin. Pohjan muoto on maljamainen. Sen päällä kasvaa mäntyä, pientä kuusta, koivua ja pajua. Halssi laskee suolle kaakkoon.

Teerisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon koillisosassa, Hautalan talosta ja Pienestä Heinälammesta noin 500 metriä pohjoiseen. Kohteen pohjoispuolella on metsäautotien pisto. Kohde on rinteessä, jonka eteläpuolella on suota. Puusto on varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervahauta 1: Haudan halkaisija on 7 metriä ja sen syvyys on suurimmillaan yhden metrin. Haudan pohja on muodoltaan suppilomainen. Sen keskellä on pieni alue vielä syvemmällä, josta lähtee vallin poikki kulkeva ura halssille. Halssi laskee kaakkoon. Haudan päältä on kaadettu mäntyjä, mutta muutamia mäntyjä kasvaa vallin päällä kuusentaimien lisäksi. Haudan päällä on tuulen kaatama mänty ja vallin päältä on ajettu metsäkoneella.
Tervahauta 2, katso alakohde.

Teerisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon koillisosassa, Hautalan ja Multipuron talojen pohjoispuoleisen Teerisuon kumpareilla. Kohteen eteläpuolelta kulkee metsäautotien pisto. Puusto on nuorta kasvatusmetsää. Hauta peittyy mäntyjen, koivujen ja katajien alle. Sen halkaisija on 14 metriä ja syvyys 1,4 metriä. Haudan pohja on muodoltaan laakea. Kapeahko halssi laskee haudan keskiosasta vallin poikki etelään. Haudan pohjalla tuntuu jalkojen alla lahoja puujäänteitä.

Teerisuo 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Hautalan ja Multipuron taloista koilliseen, Teerisuon
ympäröimällä korkealla kummulla. Kohde sijaitsee jyrkässä rinteessä, välittömästi metsäautotien piston pohjoispuolella. Rinteen nuoren kasvatusmetsän puustoa on harvennettu. Aluskasvillisuus on pääosin puolukkaa ja mustikkaa.
Teerisuo 4: Kohteen halkaisija on 13 metriä. Vallit ovat leveät, jopa viisimetriset. Ne laskevat ensin loivasti kohti keskustaa, johon muodostuu sitten jyrkkä, pieni kuppimainen pohja. Pohjan keskellä on pieni maakasa. Kupin syvyys vallien yläreunasta mitattuna vaihtelee 1,5 metristä kahteen metriin. Massiivinen 2 - 3 metriä leveä halssi laskee pohjoiseen.
Teerisuo 5, katso alakohde.

Miinoanlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Matikanjärven länsipuolella, Miinoanlahden kärjestä luoteeseen. Kohteen pohjoispuolella kulkee metsäautotie. Ympäristö on mustikkatyypin pohjakasvillisuudella kasvavaa varttunutta kasvatusmetsää. Kohteen halkaisija on 6 metriä ja syvyys 0,6 metriä. Halssi laskee tielle, pohjoiseen. Kohteen päällä kasvaa mäntyä, kuusta, koivua ja katajaa. Päällä on jonkin verran oksia.

Juurikkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Juurikkavaarasta kaakkoon ja Petäjäahosta koilliseen,
metsäautotien piston silmukan koillispuolella. Kohteen päällä kasvaa mäntyjä, kuusia ja koivuja. Puusto on varttunutta kasvatusmetsää. Kohteen halkaisija on 7 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssi laskee etelään.

Lanteenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa Syrjäjärven ja Hanhikosken välisellä kankaalla. Ympärillä on ojitettua suota. Kohteen luoteispuolelta kulkee paikoin veden täyttämä ajoura. Puusto on varttunutta mäntymetsää. Tervahaudassa kasvaa mm. haavan taimia ja keltaliekoa.
Tervahauta 1: Kohteen halkaisija on kymmenen metriä. Sen vallit ovat leveät ja ne laskevat keskellä olevaan pieneen, tasapohjaiseen kuoppaan. Kuopan syvyys on 0,8 metriä. Halssi laskee länsiluoteeseen. Rakenteiden päällä kasvaa nuorta puustoa. Tervahauta on huomioitu hakkuissa jättämällä päälle pitkiä kantoja.
Tervahauta 2: Ensimmäisen tervahaudan vieressä on toinen saman kokoinen tervahauta. Halssi laskee samaan suuntaan. Päällä kasvaa hieman järeämpää puustoa.
Rakennusjäännös (tervahaudoista länteen): Suorakaiteen muotoisen maakuopan koko on 2,5 x 2 metriä. Kuopan sisäseinissä on jäljellä lahoa puuvuorausta. Kuopasta johtaa oviaukko etelään.

Syrjäsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Hanhikosken koillispuolen kankaalla. Kohde on rakennettu rinteeseen. Puusto on nuorta kasvatusmetsää.
Haudan halkaisija on 7 metriä, ja sen syvyys on 1,5 metriä. Kuoppa on suppilomainen ja paltteet pyöreän donitsimaiset. Haudan päälle on jätetty pitkät kannot. Halssi laskee lounaaseen.
Syrjäsuo 2, katso alakohde.

Kirkkokangas (1000029657) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Kirkkokankaan länsiosassa, soiden ympäröimän kankaan rinteessä. Kuvion puusto on taimikkoa. Haudan halkaisija on seitsemän metriä ja syvyys puoli metriä. Halssi laskee etelään. Maaperä on hiekkaista ja haudan rakenteisiin on kaiveltu pesäaukkoja. Rikkonaisissa maanpinnan kohdissa näkyy hiiltä.

Isonmännynaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Junttosenahon talon pohjoispuolella sijaitsevan soiden
ympäröivän kankaan itärinteessä. Rinteessä kasvaa paljon koivikkoa. Rinteen alla on vedellä täyttynyt ajoura. Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys yhden metrin. Haudan päällä kasvaa runsaasti koivuja ja katajaa. Vallien päälle on jätetty pitkät kannot. Halssi laskee koilliseen.

Rasilaisenaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Lampovaaran ja Välilamminsuon välille sijoittuvan
Rasilaisenahon rinteessä. Kohteen läheltä kulkee metsäautotie. Kohteen halkaisija on 11 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Vallit ovat kapeat ja laskevat maljamaiseen kuoppaan. Halssi on pienehkö ja laskee etelään. Haudan päällä kasvaa iäkkäitä puita.

Laurinlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Laurinlammen kaakkoispuolen kankaalla. Kankaalla kasvaa kuusia, koivuja ja katajaa. Kankaalla on kelopuita, joissa on kirveeniskun merkkejä.
Tervahauta 1: Kohteen halkaisija on 13 metriä ja syvyys yhden metrin. Hauta on muodoltaan laakea. Vallia ympäröi yhtenäinen oja. Halssi laskee etelään. Haudan päällä on kuusia ja puiden kantoja.
Laurinlampi 2, katso alakohde.

Mykymäki (1000029662) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Poski-Petäinen -nimisen järven lounaispuolella, Mykymäen länsireunalla, metsäautotien piston varrella. Kohteen halkaisija on 8 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Vallit ovat leveät suhteessa kuoppaan. Haudan päällä kasvaa kuusikko. Halssi laskee lounaaseen.

Lummelampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Lummelammen pohjoispuolella sijaitsevassa rinteessä. Kohteen halkaisija on 7 metriä ja syvyys yhden metrin. Halssi laskee etelälounaaseen. Tervahaudan päälle on jätetty pitkät kannot.

Lehmisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee lähellä Sotkamon itäistä kunnanrajaa, soiden ympäröimällä pienellä kuivemmalla nyppylällä. Kohteen länsipuolella kulkee metsäautotien pisto. Paikalla on aukeaa ja muutamia kelopuita. Kohteen halkaisija on 8 metriä ja syvyys 0,4 metriä. Hautakuopan keskeltä lähtee ura, joka jatkuu vallin ulkopuolella halssina. Tämä laskee länteen.

Lehmisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee aivan Sotkamon itäisen kunnanrajan tuntumassa, Ison Lehmivaaran läntisessä rinteessä, Lehmisuon reunalla. Tervahaudan halkaisija on 7 metriä. Hautakuoppa on loiva ja syvyydeltään 0,5 metriä. Haudan päällä on vanhat metsäkoneen jäljet. Halssi laskee lounaaseen.

Pitkämännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Muuraissuon ja Heinäsuon välisellä pitkällä ja kapealla
kankaalla. Kohde jää kahden metsäautotienpiston väliseen kulmaan. Maasto on mäntykangasta, jossa kasvaa myös nuoria koivuja. Kohteen halkaisija on 8 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Halssi laskee pohjoiseen. Kohde sijaitsee loivassa rinteessä ja sen päällä on nuoria koivuja. Halssiura on syvä.

Ryysänmännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Oinassuon, Heinäsuon ja Muuraissuon ympäröimällä kapealla kankaalla. Kohteen vierestä kulkee metsäautotien pisto. Maasto on mustikkatyypin mäntykangasta.
Tervahauta 1: Tervahaudan halkaisija on 8 metriä ja syvyys metrin. Haudan pohja on tasainen. Sen reunoilla kasvaa mäntyjä. Muutamia pienempiä puita on poistettu ja jätetty pitkään kantoon. Vallit ovat melko massiiviset. Jokin eläin on kaivanut vallista hiiltä näkyviin. Halssi laskee lounaaseen
Ryysänmännikkö 1 ja 2, katso alakohteet.

Huuhkajakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Oinassuon luoteispuolella, Huuhkajakankaan kaakkoisosassa sijaitsevan pienemmän kumpareen reunassa. Kohteen halkaisija on 10 metriä ja syvyys 1,4 metriä. Pohja on muodoltaan maljamainen. Haudan keskeltä lähtee ura, vallin poikki halssille, joka laskee luoteeseen. Halssi on muodoltaan tasapohjainen ja seinämät ovat pystysuorat. Haudan päällä kasvaa kookkaita puita.

Arokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Oinassuon ja Kuohusuon väliin jäävällä kapealla kankaalla. Kohteen vieressä on toinen tervahauta.
Tervahauta 1: Kohteen halkaisija on 9 metriä ja syvyys yhden metrin. Päällä kasvaa muutamia mäntyjä. Hauta on rinteen reunassa ja halssi laskee rinnettä alas kohti lounasta.
Arokangas 2 ja 3, katso alakohteet.

Pienosensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Heinämäen talon ja Matikanjärven välisellä alueella, vetisten soiden ympäröimällä, kapealla hiekkasärkällä. Särkällä kasvaa mm. kuusta, katajaa ja suopursua. Haudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Pohja on epätasainen. Halssi laskee lounaaseen. Siihen liittyvä, samansuuntainen ura alkaa jo haudan keskeltä ja kulkee vallin läpi. Haudan päällä ei ole juurikaan puustoa.

Vesakkoaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Matikanjärven luoteispuolella, Vesakkoaho-nimisen kankaan etelärinteessä. Paikalla kasvaa mäntyjä, kuusia, koivuja ja katajaa. Pohjakasvillisuus on pääosin mustikkaa. Kohteen halkaisija on 12 metriä ja syvyys 0,6 metriä. Hautakuoppa on loiva. Halssi laskee etelään. Haudan ympärillä on kookkaat tuuletuskuopat. Vallien päällä kasvaa isoja puita.

Kuikkasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Matikanjärvestä koilliseen, soiden ympäröimällä kankaalla. Kankaalla on tiheä, nuori puusto, joka on kohteen läheisyydessä lehtipuuvaltaista. Haudan halkaisija on 14 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Kohteen päältä on aurattu, eikä halssia pysty erottamaan aurausurista. Haudan päällä kasvaa runsaasti pientä koivua ja haapaa.

Palovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Kusianjärven Myllylahden lounaispuolella, Linnalammen
laavulle vievän tien pohjoispuolella, Palovaaran rinteessä. Kohteen pohjoispuolitse kulkee ajoura. Puusto haudan kohdalla on kookasta. Taimikon raja on lähellä hautaa. Paikalla kasvaa runsaasti sekä mustikkaa että puolukkaa. Kohteen halkaisija on 12 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Hautakuoppa on muodoltaan maljamainen. Halssi laskee etelään. Vallien päällä kasvaa kookkaita kuusia ja koivuja.

Tuulivaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koillis-Sotkamossa, Linnavaaran tien päässä olevasta kääntöpaikasta 300 metriä itäkaakkoon. Metsikkö tervahaudan länsipuolella on ryteikköistä. Puusto tervahaudan ympärillä on lehtipuuvaltaista. Kasvupaikka on mustikkatyypin kangasmetsää. Kohteen halkaisija on kymmenen metriä. Sen pohja on epätasainen ja sen syvyys on 1,2 metriä. Halssi laskee etelään. Haudan päällä kasvaa tiheä puusto mm. pihlajaa, koivua ja kuusta.

Leililampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koillis-Sotkamossa, Linnavaaraan vievän tien pohjoispuolella, Kusianjärven eteläpuolella on suoalue, jonka keskelle jäävät Aisalampi, Leililampi ja niiden väliin jäävä, pieni kohouma. Kohde on merkitty sen luoteisnurkkaan. Kohoumalla kasvaa kanervaa. Puusto ei ole kovinkaan järeää. Pieni maankohouma on aurattu. Tervahaudasta ei löydy enää suoranaisia merkkejä. On mahdollista, että aurausvakojen välissä näkyy hieman vallin reunaa, mutta tulkinta on epävarma. Jos paikalla on ollut tervahauta, se on tuhoutunut aurauksen johdosta.

Vilmilä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vilmilän tervahauta sijaitsee Sotkamon pohjoisnurkassa, Ristijärvi- Sotkamo -tie- länsipuolella. Mainitulta tieltä kääntyy aivan kunnan rajan tuntumassa metsäautotie länteen. Muutama kilometri päätieltä kääntyy Vilmilään vievä pienempi metsäautotie, josta tervahaudalle vievä pienempi pistotie erkanee etelään. Tien päästä lähtee toistaiseksi
ajokelvoton tien pohja länteen, jonka varrella tervahauta sijaitsee. Tervahaudan metsäkuviolla kasvaa varttunutta sekametsää, maannos on kostean oloinen. Tervahauta erottuu hyvin maastossa ja se on nauhoitettu. Tervahauta on suuri ja laakea, sen halkaisija on parikymmentä metriä. Painauma keskellä on säännöllisen muotoinen
ja syvä: Sen pohja on huomattavasti ympäröivää maastoa alempana. Halssi on kapea ja useita metrejä pitkä. Se on suunnattu loivaan alamäkeen haudan eteläpuolelle. Haudan pinnat ovat ehjät, valleilla kasvaa harvakseltaan puita.

Vilmilä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vilmilän tervahauta 2 sijaitsee Sotkamon pohjoisnurkassa, Ristijärvi- Sotkamo -tien länsipuolella. Mainitulta tieltä kääntyy aivan kunnan rajan tuntumassa metsäautotie länteen. Muutama kilometri päätieltä kääntyy Vilmilään vievä pienempi metsäautotie, josta tervahaudalle vievä pienempi pistotie erkanee etelään. Tien päästä lähtee toistaiseksi
ajokelvoton tien pohja länteen, jonka varrella tervahauta sijaitsee. Toinen tervahauta sijaitsee muutama sata metriä itään tältä haudalta (Vilmilä). Tervahaudan metsäkuviolla kasvaa nuorehkoa sekametsää, maannos on kostean oloinen. Hauta on rakennettu jyrkkään rinteeseen soistuman yläpuolelle. Tervahauta erottuu hyvin maastossa ja se on nauhoitettu.
Tervahauta on säännöllisen muotoinen ja laakea, sen halkaisija on noin 16 metriä. Painauma keskellä on säännöllisen muotoinen ja syvä: Sen pohja on huomattavasti ympäröivää maastoa alempana. Halssi on suunnattu kohti suota ja se on useita metrejä pitkä. Haudan pinnat ovat ehjät, valleilla kasvaa harvakseltaan puita, haudan keskus on lähes puuton. Tervahauta erottuu selvästi maastossa.

Romeikonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisnurkassa, vajaat 10 km linnuntietä Ristijärvi-Sotkamo -tien länsipuolella. Romeikonsuo jää haudan eteläpuolelle, Huovisnäreikön metsäautotie kulkee vajaat 200 m etelässä haudalta. Metsäkuvio, jolla hauta sijaitsee, kasvaa varttunutta havupuumetsää, kohteen koillispuolella maasto muuttuu soiseksi. Välittömästi haudan kaakkoispuolella oleva kuvio on vastikään hakattu ja laikutettu.
Tervahauta sijaitsee pienellä nyppylällä. Se on säännöllisenmuotoinen, halkaisijaltaan noin 16 m. Painauma keskellä on suippo ja syvimmillään noin 80 cm. Vallit ovat leveät ja ulkoreunoiltaan jyrkkäpiirteiset. Halssi antaa pohjoiseen, kosteikolle. Halssi on kahdeksan metriä pitkä ja parikin metriä syvä. Koko hauta on sammalen peitossa. Päällä kasvaa
havupuita, joista muutamat ovat toistasataa vuotta vanhoja mäntyjä.

Romeikonsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisnurkassa, vajaat 10 km linnuntietä Ristijärvi-Sotkamo -tien länsipuolella. Romeikonsuo jää haudan kaakkoispuolelle, Huovisnäreikön metsäautotie kulkee reilut 50 m etelässä haudalta. Haudan ja tien väliin jää vanha ja maatunut sorakuoppa. Metsäkuvio, jonka reunalla hauta sijaitsee, kasvaa vajaat kymmenvuotista männyn tainta, joukossa on runsaasti koivun vesoja. Maasto haudan länsipuolella laskee jyrkästi supaksi. Notkelmasta ei puustoa ole kaadettu vaan se kasvaa harvaa varttunutta männikköä. Tervahauta sijaitsee jyrkänteen reunalla tasaisella alustalla. Se on pieni ja soma, halkaisija on vain noin 12 m. Halssi on sitäkin muhkeampi. Se viettää noin viiden metrin mittaisena ja pari metriä syvänä jyrkkään alarinteeseen. Tervahauta on täysin sammalen peitossa. Sen päälle on jätetty kaatamatta muutama mänty, kuusi, koivu ja haapa, mutta aivan haudan itäreunaa on ajettu raskaalla metsäkoneella.

Hanhilammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hanhilammit tervahauta sijaitsee aivan Sotkamon luoteisnurkassa muutama sata metriä kunnan rajalta. Paikalle johtaa ajettava tieura Huovisnäreikön metsäautotieltä, joka jää kohteen eteläpuolelle noin puolen kilometrin päähän. Kuvio, jolla hauta sijaitsee, on vasta hakattu ja laikutettu. Maapohja on kuivaa kangasta, jota kosteikot ympäröivät.
Tervahauta sijaitsee keskellä vasta hakattua ja laikutettua aluetta. Kannot haudan päällä on jätetty pitkiksi. Hauta itsessään on vaurioitumaton, mutta sen päällä on jonkin verran risuja. Hauta on halkaisijaltaan noin 20 m. Se on hieman epämääräisen muotoinen. Vallien ulkosyrjällä on useita palokuoppia. Painauma keskellä ei ole aivan säännöllinen, ja halssiin johtava oja alkaa aivan haudan keskeltä. Halssi on suunnattu itään. Se on puolenkymmentä
metriä pitkä ja toista metriä syvä. Pudotus ei ole kovin jyrkkä, sillä maasto on suhteellisen tasaista.

Hanhilammit 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hanhilammit 2 tervahauta sijaitsee aivan Sotkamon luoteisnurkassa noin sata metriä kunnan rajalta. Paikalle ei tule tietä, helpoin kulku on tieuralta, joka risteää Huovisnäreikön metsäautotieltä puolisen km haudalta etelään. Kuvio, jolla hauta sijaitsee, on vasta hakattu ja laikutettu. Tervahauta sijaitsee loivalla nyppylällä, jota kosteikot ympäröivät. Vajaat 300 m itään on suurempi Hanhilampi.
Tervahauta sijaitsee keskellä vasta hakattua ja laikutettua aluetta. Haudan päällä on muutamia korkeita kantoja sekä lehtipuiden vesoja. Hauta on 16 m halkaisijaltaan. Sitä ympäröivät palokuopat. Painauma keskellä on loivapiirteinen. Halssi on suunnattu kohti kaakkoa. Se on pitkä oja, joka jatkuu kosteikon suuntaan. Hauta on sammalen peitossa ja
sen pinta on vaurioitumaton. Päällä on risuja ja joku tuulenkaato.

Pitämänsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pitämänsuon tervahauta sijaitsee täpärästi Sotkamon puolella, kunnan luoteisnurkassa, pari kymmentä metriä kunnan rajasta. Matkaa Vilmilän savottakämpän jäännöksille koillisessa on linnuntietä viitisen kilometriä. Lähin metsäautotie kulkee puolisen kilometriä kaakkoon haudalta. Pitämänsuo jää toiset puoli km etelään haudalta. Tervahauta sijaitsee
laajan metsäkuvion luoteisnurkassa. Kuvio on hakattu joku aika sitten, maastossa on runsaasti risuja ja puun jätettä. Aluetta ei ole laikutettu tai istutettu. Maasto kumpuilee loivasti. Maaperä on haudan kohdalla kuivaa ja kivikkoista. Haudan eteläpuolella maasto laskee kohti kosteikkoa. Tervahauta vaikuttaa ensi silmäyksellä pieneltä, mutta tarkemmin tarkastettuna voi erityisesti sen itäreunalla havaita kaksoisvallia. Pienempi, selvä kehä, on halkaisijaltaan noin kymmenmetrinen. Ulompi kehä on huomattavasti isompi. Jos hautaa on poltettu kahteen kertaan, voi suurempi haudoista olla halkaisijaltaan jopa 18 m. Tätä ajatusta tukee se seikka, että halssi soistuman puolella etelässä näyttäisi alkavan nelisen metriä pienemmän kehän ulkopuolella. Täällä ei kuitenkaan erotu ulompaa kehää. Halssi on noin neljä metriä pitkä. Pienemmän kehän vallit ovat eteläpuolella selvät, pohjoisreunalla ne ovat vain muutamia kymmeniä senttejä korkeat. Kuoppa keskellä on loivan suppilomainen. Syvyyttä kuopalla on noin 80 cm. Puut haudan päältä on kaadettu pois ja kannot on jätetty pitkiksi. Hautaa peittää aluskasvillisuus, hauta on täysin ehjä. Haudan päällä on hieman risuja.

Purnukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Purnukankaan tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisnurkassa pari sataa metriä kunnan rajalta. Lähin tie on kolmisen sataa metriä länteenpäin kulkeva metsäautotie, joka erkanee Vilmilän tieltä pari km etelään haudalta. Hauta on jyrkän mäen alla, sen itäpuolella. Mäellä kasvaa muutaman vuoden ikäinen männyntaimikko, mutta haudan kohdalla metsäkuviolla kasvaa varttunut männikkö. Sitä on karsittu joku aika sitten, metsäkoneurat kulkevat haudan vierestä. Itse tervahauta on kuitenkin vahingoittumaton. Kuvion puuston joukossa on runsaasti kuusia ja koivuja, maannos on paikoin kostea. Haudan alusta on suhteellisen tasainen.
Purnukankaan tervahauta on pieni ja soma, sen halkaisija on noin 14 m. Vallit ovat leveät, kuoppa keskellä suippo ja metrin syvyinen. Halssi on suunnattu koilliseen. Se on kuutisen metriä pitkä, kaivettu aika tasaiseen maahan. Haudan ympärillä on syviä palokuoppia. Hauta erottuu maastossa suhteellisen selvästi. Sen päällä kasvaa kuitenkin tiheä puusto vaikka ympäriltä puita on karsittu.

Murtolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Murtolampi sijaitsee Ristijärven etelärajalla, Laahtasen eteläpuolella. Kolmisensataa metriä Sotkamon puolella, huonokuntoisen metsäautotien päässä, on hakkuuaukea, joka on hiljakkoin aurattu. Tällä kumpuilevalla kankaalla on kaksi tervahautaa, joista toinen on tuhottu. Ehjä hauta sijaitsee tuhotusta viitisenkymmentä metriä länteen. Sen puusto on jätetty kaatamatta. Haudan päällä kasvaa mäntyjä ja nuoria kuusia. Haudan päällä on risuja ja tuulenkaatoja. Murtolammen läntisempi tervahauta on pieni ja matala. Sen halkaisija on reilut 10 m, painauma keskellä on laakea ja vain muutaman kymmentä senttiä syvä. Vallien ulkoreunoilla on useita syviä palokuoppia. Halssi on lyhyt ja syvä, se on suunnattu länteen. Halssin päältä on ajettu raskaalla metsäkoneella. Haudan päällä on puiden lisäksi nuoria kuusia sekä tuulenkaatoja ja risuja.
Tuhoutunut tervahauta, ks. alakohde.

Murtovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee aivan Sotkamon kunnan luoteispäässä, reilun puoli kilometriä Ristijärven rajalta, Ristijärvi- Sotkamo -tie- länsipuolella ja noin 800 m luoteeseen Murtovaarasta. Hauta sijaitsee soiden ympäröimällä kangaskumpareella, jossa on vastikään tehty harvennushakkuuta. Paikalle ei johda minkäänlaista tietä, lähin tie on puolen kilometrin päässä etelässä ja lännessä kulkeva Vilmilän metsäautotie. Tervahaudan ympärillä
on pienellä alalla kaadettu puita. Puusto on mäntyvaltaista kasvatusmetsää, jota hyvällä mielikuvituksella voi pitää varttuneena. Haudan päältä kaadettujen puiden kannot on jätetty korkeiksi, tosin kaikkia puita ei ole kaadettu. Haudan päälle on kerätty jonkin verran oksia ja risuja. Haudan pohjoispuolella maasto laskee loivasti kosteikoksi.
Tervahauta on kaunis, säännöllisenmuotoinen ja se erottuu selvästi kangasmaastossa. Sen halkaisija on noin 18 m. Vallit ovat leveät ja korkeat. Keskuspainauma on pyöreä ja toista metriä syvä. Halssi antaa pohjoiseen ja se on noin kuusi metriä pitkä. Vaikka metsäkoneella on ajettu aivan haudan vierestä, on itse hauta täysin ehjä ja vaurioitumaton.

Isosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Isonsuon turvetuotantoalue sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, noin 1.5 km Sotkamo-Ristijärvi -tien länsipuolella, Sipisen kylän luoteispuolella. Turvealueen eteläpäässä on kaistale valtion metsää. Tervahauta sijaitsee aivan alueen pohjoispäässä, turvetuotantoalueen rajalla, joitakin kymmeniä metrejä paikalle johtavan metsätien
kääntöpaikan kaakkoispuolella. Metsäkuvio on nuorta kuusitaimikkoa, istutus on vastikään tehty. Kuvio on laikutettu, kaikkialla on risuja. Alueella kasvaa sankea horsmikko. Taimikkoon on jätetty joitakin puita, jotka ovat etupäässä lehtipuita. Tervahaudan päällä on muutamia kantoja jätetty korkeiksi.
Tervahauta on suuri. Se on poltettu ilmeisesti useampaan kertaan, sillä siinä on selvästi kaksi erillistä kehää, joista ulompi on halkaisijaltaan 22 m, sisempi 12 m. Vallien ulkopuolella on risujen peittämiä palokuoppia. Kuoppa keskellä on laakea, mutta aika syvä. Halssi on suunnattu pohjoiseen, kohti nykyistä turvetuotantoaluetta. Halssi on 8 m pitkä ja syvä. Se oli inventointihetkellä veden vallassa.

Hoikanlampi (1000029868) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hoikanlammen tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, pienen Hoikanlammen eteläpuolisen mäen eteläreunalla. Matkaa Sotkamo-Ristijärvi -tielle länteen on linnuntietä kolmisen kilometriä. Isosuon turvetuotantoalue jää tervahaudan ja päätien väliin. Tervahauta sijaitsee muutaman vuoden ikäisen mäntytaimikon reunalla. Kuvio rajautuu
haudan pohjoispuolella varttuneeseen havupuuvaltaiseen metsään. Kuvio kasvaa metsäautotien itäpuolisella mäellä. Puusto haudan päällä on nuorta ja se koostuu lähinnä kuusista ja koivuista. Isommat puut on kaadettu pois, mutta hauta erottuu kauas tiheästä puskistostaan.
Tervahauta on pieni, sen halkaisija on vain noin 10 m. Vallit ovat jyrkkäpiirteiset ja lähes metrin korkuiset. Kuoppa keskellä on syvä. Halssi on suunnattu etelään, lähes tasaiselle maalle. Se on neljä m pitkä ja noin metrin syvä. Tervahauta on muuten vahingoittumaton, mutta metsäkoneella on ajettu aivan vallin pohjoisreunaa myöten. Täällä vallista on paljastunut runsaasti hiilen kappaleita.

Korhosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Korhosenkankaan tervahauta sijaitsee aivan Sotkamon kunnan luoteispäässä, joitakin kymmeniä metrejä Ristijärven rajasta. Sotkamo-Ristijärvi -tie kulkee parin kilometrin päässä idän suunnalla, lähin talo on noin puolen kilometrin päässä pohjoisessa, Ristijärven puolella sijaitseva Palomaa. Peruskartalle on merkitty kohdalle taimikko, jonka kuuluminen valtiolle on epäselvää. Kartalla kohdan itäpuolelle on merkitty yksityisen pelto Ristijärven puolelle. Todellisuudessa tarkastushetkellä viljalla olevaa peltoa on laajennettu Sotkamon puolelle, alueelle, jossa kartan mukaan on taimikko. Taimikkopalsta on todella olemassa, mutta se alkaa karttaan merkittyä ylempänä rinteessä, lännen suunnalla. Peltoa laajennettaessa tervahaudan kohdalle on jätetty metsäinen mutka. Todellisuudessa siis hauta sijaitsee varttuneessa kasvatusmetsässä, joka aukenee pellon luoteispuolella. Hauta on kauniisti sammalen peitossa. Sen päällä kasvaa mäntyjä ja nuoria koivuja. Pellolta on nostettu maata korkeaksi palteeksi aivan kiinni haudan eteläreunaan.
Korhosenkankaan tervahauta on suuri, sen halkaisija on noin 22 m. Hauta on säännöllisen pyöreä ja sen pinta on ehjä. Kuoppa keskellä on laakea ja selkeä muodoltaan. Vallit ovat noin 70 cm korkeat kauttaaltaan, kuoppa keskellä on noin metrin vallin harjaa alempana. Pitkä ja syvä halssi antaa luoteeseen, metsänotkelman suuntaan. Itse hauta on suhteellisen tasaisella alustalla. Paikoin vallien ulkopuolella on selkeitä palokuoppia. Halssin päällä on suuri laho kanto. Puu lienee kaadettu kymmeniä vuosia sitten.

Nyrhinlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nyrhilammen tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, vajaat 10 km linnuntietä Sotkamo-Ristijärvi -tien länsipuolella. Paikalle pääsee Losontietä, josta käännytään Ansonsuon tielle. Täällä Mustasuon eteläpuolella kulkee umpeen kasvava metsätien pohja Nyrhinlammen suuntaan. Tie ei ole vähään aikaan ollut käytössä. Maasto täällä on kosteaa, kuviot ojitettuja. Haudan kohdalla metsäkuvio on vajaat kymmenvuotista mäntytaimikkoa.
Maasto on mäennyppylää, jonka lounaispuolella, joitakin kymmeniä metrejä haudalta, on pikkuinen ja kapea Nyrhinlampi. Tervahauta on rakennettu lammelle viettävään loivaan rinteeseen.
Nyrhinlammen tervahauta on valtava, sen halkaisija valleineen on noin 24 metriä. Vallit ovat leveät ja erityisesti alarinteen puolella suhteellisen korkeat. Vallit eivät ole täysin säännölliset vaan paikoin niissä on jo ammoin syntyneitä kuoppia. Myös kaksoisvallia voi hahmottaa paikoitellen, mikä ehkä viittaa siihen, että hautaa on poltettu useampaan kertaan tällä paikalla. Vallien ulkosyrjillä on lukuisia suuria palokuoppia. Painauma haudan keskellä on laakea ja noin metrin syvyinen. Pitkä ja kapea halssi on suunnattu lammelle, joka on muutaman kymmenen metrin päässä. Haudan valleille on istutettu männyn taimia, muutamia suurempia puita on jätetty vallin lammen puoleiselle osalle. Tervahauta erottuu kuitenkin maastossa selvästi.

Reismäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Reisimäki sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, noin 8 km linnuntietä Sotkamo-Ristijärvi -tien länsipuolella. Losontie jää kilometrin verran Reisimäen eteläpuolelle. Paikalle johtaa märkä ja heinäinen tien pohja, joka vie Laukkusärkälle. Itse Reisimäen huippu on joitakin satoja metrejä haudan pohjoispuolella. Hauta sijaitsee pienellä mäennyppylällä, jonka alapuolella on soistuma. Mäennyppylän laki on hakattu, mutta välittömästi haudan ympäristön pöpelikön vieressä on noin 10-vuotias taimikko. Haudan viereen on kerätty risuja pitkäksi
pinoksi tieuran toiselle puolelle.
Tervahauta on täysin kasvillisuuden vallassa. Sen päällä kasvaa koivuja, nuoria kuusia, leppiä ja muita pienempiä pensaita. Aluskasvillisuus on mustikka-saniais -tyyppiä. Sankea horsmikko ympäröi hautaa. Kasvillisuus peittää siinä määrin hautaa, ettei sen muodoista oikein saa selkoa. Kooltaan se lienee noin 18 m, halssi on suunnattu alarinteeseen etelän puolelle. Haudan ulkovallilla on maata rouhaistu siinä määrin, että suuret hiilenkappaleet
ovat nähneet päivänvalon.

Kissalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kissalammen tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, nelisen kilometriä Sotkamo-Ristijärvi -tien länsipuolella. Kuohuvaaran talo sijaitsee noin kilometrin etelään tervahaudalta, Loson tien varressa. Kissalampi jää 400 m luoteeseen haudalta, joka on rakennettu pienen lakinyppylän loivan rinteen päälle. Puusto kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää, jonka valtapuulajina on mänty. Aluskasvillisuudessa dominoi mustikka.
Tervahauta on soma ja säännöllisen pyöreä. Sen halkaisija on noin 14 m. Vallit ovat suhteellisen matalat, painauma keskellä suppilomainen ja lähes metrin syvä. Halssi on suunnattu alarinteeseen, kohti etelää. Halssi on kuutisen metriä pitkä ja kapeahko. Tervahaudan päällä kasvaa suuria mäntyjä ja jokunen koivu. Aluskasvillisuus on matalaa ja sammalpeitteinen hauta erottuu hyvin. Tervahauta on täysin ehjä, muutama palokuoppa on
kaivettu vallien ulkopuolelle. Nekin ovat sammalen peitossa.

Kuohuvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuohuvaaran tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, Sotkamo-Ristijärvi -tien länsipuolella, nelisen kilometriä linnuntietä tieltä. Kuohuvaara jää noin kilometrin päähän lounaaseen tervahaudalta. Paikalle johtaa Loson tieltä metsäautotie, jota on hiljattain jatkettu. Tien pään kääntöpaikka on muutaman metrin päässä tervahaudasta. Hauta on kuitenkin vahingoittumaton. Metsäkuvio, jolla hauta seisoo, on varttunutta kasvatusmännikköä, jossa kasvaa seassa kuusia ja koivuja. Aluskasvillisuudessa dominoi mustikka. Hauta on sammalen peitossa, päällä kasvaa useita suuria puita. Vallilta on kaatunut koivu. Hauta on erittäin loivassa rinteessä, lähes tasaisella maalla.
Kuohuvaaran tervahauta on pieni, sen halkaisija on vain noin 12 m. Vallit ovat leveähköt, mutta matalat. Siitä huolimatta hauta erottuu suhteellisen selvästi matalasta aluskasvillisuudesta johtuen. Halssi on suunnattu etelään vain hieman laskevan maastoon. Tästä syystä se lieneekin kaivettu noin kuusimetriseksi syväksi ojaksi. Kuoppa keskellä on muodoltaan laakea. Koko hauta on aluskasvillisuuden peitossa ja hauta on ehjä.

Kurjalantammi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kurjalantammen alue sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, puolentoista kilometrin verran linnuntietä Ristijärvi- Sotkamo -tien länsipuolella. Kulku paikalle on hankala. Taavelinjoen varteen, jossa Kurjalantammi sijaitsee, pääsee päätieltä alueen kaakkoispuolelta lähenevää metsätien pohjaa, joka on heinittynyt ja puskittunut. Tie päättyy viitisensataa metriä kohteen eteläpuolelle, josta loppumatka on ojitettua kosteaa metsää. Kesän 2015
koleuden ja kosteuden vuoksi ojat olivat täynnä vettä. Taavelinjoki on paikalla runsasvetinen ja voimakkaasti virtaava. Rannat ovat kosteat, mutta tammen ja tervahaudan kohdalla maasto nousee nopeasti muutamia metrejä korkeaksi kankaaksi, jonka laidalle tervahauta on rakennettu. Puusto kankaalla haudan kohdalla on varttunutta havupuuvaltaista sekametsää. Tammi on lähes suoraan haudan alapuolella.
Tervahauta rinteen päällä on valtava kooltaan ja komea näöltään. Sen halkaisija on noin 24 metriä. Vallit ovat kuutisen metriä leveät ja selvästi erottuvat kauttaaltaan. Niillä on kankaankin puolella korkeutta lähes metri. Painauma keskellä on laakea ja säännöllisen muotoinen. Se on toista metriä syvä. Halssi on suunnattu joelle päin. Se putoaa jyrkästi rinteeseen ja on siten vain noin viisi metriä pitkä. Syvyyttä halssilla sitä vastoin
on vallin harjalta katsottuna ainakin kolme metriä. Tervahauta on kokonaan ehjä. Sammaleiset palokuopat ympäröivät hautaa, joka on kokonaan sammalen ja varpujen peitossa. Tervahaudan päällä, niin valleilla kuin painaumassakin, kasvaa suuria puita.

Murtosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Murtosuolle on merkitty Sutigisiin kolmekin tervahautaa, joista vain yksi näkyi maastolaitteen kartalla aluetta tarkastettaessa 29.6.2015. Tämä tervahauta sijaitsee noin 50 m maastolaitteen pisteestä koilliseen, mutta se lienee juuri sama tervahauta, sillä muut pisteet on merkitty hieman etäämmälle. Kohde on maastossa nauhoitettu. Inventoinnissa löytyi kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Murtosuon tervahauta sijaitsee aivan Sotkamon luoteisreunalla, reilu kilometri itään Sotkamo-Ristijärvi -tieltä. Paikalle johtaa päätieltä hyväkuntoinen metsäautotie, josta ollaan tekemässä uutta tietä idän suuntaan noin kilometri Sotkamontien risteyksestä. Tervahauta jää tämän hiekkaisen tienpohjan itäpuolelle. Hauta on rakennettu pienen Murtosuon purolle viettävän mäennyppylän päälle. Pudotus purolle on jyrkkä. Metsäkuvio on varttunutta kasvatusmetsää, jossa valtapuuna on mänty. Kuusia on vähän, mutta nuoria koivuja on enemmänkin. Aluskasvillisuus on mustikkavaltainen, maapohja tuore mutta ei varsinaisesti kostea.
Murtosuon tervahauta on erittäin säännöllisen muotoinen ja selväpiirteinen. Se on halkaisijaltaan vajaat 14 m. Vallit ovat leveät ja eritoten alarinteessä jyrkät. Kuoppa keskellä on suppilomainen ja lähes 1.5 m syvä. Halssi on suunnattu alarinteeseen. Se on noin neljä metriä pitkä, syvä ja selvästi erottuva. Tervahauta on ehjä ja rikkoutumaton. Se erottuu hyvin kangasmaastossa.
Tervahauta 2: Ks. alakohde.

Matinlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa lähellä toisiaan.
Tervahauta 1: Matinlammen tervahauta sijaitsee aivan Sotkamon luoteisreunalla, reilu kilometri itään Sotkamo-Ristijärvi-tieltä. Paikalle johtaa päätieltä hyväkuntoinen metsäautotie, jonka poikki kulkee sähkölinja. Tervahauta sijaitsee linjan luoteispuolella suon reunassa. Metsäkuvio on varttunutta kasvatusmetsää, jossa valtapuuna on mänty. Kuusia ja koivuja kasvaa myös kuviolla runsaasti, sillä suon lisäksi kuvion eteläpuolella solisee puro. Aluskasvillisuus on mustikkavaltainen, maapohja tuore ja kosteahko.
Tervahauta on hieman epämääräinen muodoltaan. Sen hahmottamista vaikeuttaa vielä se, että sen päällä kasvaa tiheästi suuria puita. Hauta erottuu ennen muuta massiivisen halssin vuoksi. Halssi on viitisen metriä pitkä, jyrkkäreunainen ja toista metriä syvä. Itse hauta on vain noin 12 m halkaisijaltaan. Kehää ympäröi muutamia palokuoppia. Painanne keskellä on loivapiirteinen. Hauta nauhoitettin tarkastuksen yhteydessä.
Tervahauta 2: Ks. alakohde.

Majoinsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Majoinsuo sijaitsee Sotkamon itäosassa, Saukontien länsipuolella, reilut kolme kilometriä Hämeenkyläntien risteyksestä etelään. Täällä on yksittäisiä pikku palstoja valtion omistuksessa. Palsta, jolla tervahauta sijaitsee, jää suon itäpuolelle. Metsäkuvion tuntumaan, Havukkakorven vaaralle, tulee huonokuntoinen metsätien pohja Saukon tieltä. Kääntöpaikalta vaara laskee jyrkästi kohti Majoinsuota. Tervahauta sijaitsee rinteen
alareunassa, vain sata kunta metriä suon laidalta. Suuri osa valtion omistamasta palstasta näyttäisi olevan nuorta kasvatusmännikköä. Maaperä on lievästi kumpuilevaa, aluskasvillisuus mustikka-puolukkaa. Tervahauta on kokonaan aluskasvillisuuden peitossa.
Tervahauta on loivapiirteinen ja nauhoitettu. Sen halkaisija on noin 16 metriä. Ylärinteen puolella valli on tuskin erottuva, alarinteen puolella selvempi. Vallit ovat leveät, painauma keskellä pyöreä eikä kovin syvä. Suuret ja syvät yksittäiset palokuopat reunustavat vallia kauttaaltaan. Halssi on suunnattu suolle päin. Se on viitisen metriä pitkä, jyrkkäreunainen ja toista metriä syvä. Tervahauta on vahingoittumaton ja se erottuu hyvin maastossa. Sen päällä kasvaa nuoria mäntyjä, katajia sekä joitakin pieniä koivuja.

Huuhtilahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteen tarkastuksessa 1.7.2015 paikalta löytyi kaksi valtavaa mutta hieman epämääräistä
tervahautaa. Toinen niistä on täysin peruskartan osoittamalla paikalla, toinen vajaat 10 m koilliseen.
Huuhtilahti, jonka pohjoispuolella tervahaudat sijaitsevat, on Pienen Tipasjärven luoteisin lahti Sotkamon itäosassa. Paikalle kääntyy Honkavaaraan vievä tie Tipasojan tieltä. Honkavaara jää hautojen koillispuolelle, noin puolentoista kilometrin päähän linnuntietä. Välittömästi tervahautojen koillispuolelta kulkee tämä Honkavaaraan vievä tie. Peruskarttamerkinnän kohdalla oleva tervahauta on suuri. Puuston vuoksi sitä on hieman vaikea mitata, myös ulkovallit ovat hieman epämääräiset, mutta sen halkaisija lienee 22–24 m. Nuorta puustoa kasvaa vallien päällä ja ympärillä, mutta painauma keskellä on lähes puuton. Se on loiva ja noin 80 cm vallin harjoja matalammalla. Keskellä on mättäitä. Vallit ovat hyvin leveät ja ne vaikuttavat paikoin kaksiosaisilta, mikä ehkä viittaa siihen, että hautaa olisi poltettu useampaan kertaan. Vallin ulkopuolella kulkee nauhana suurten palokuoppien ketju. Halssi haudassa on hyvin poikkeuksellinen, sillä tämä kaakkoon suunnattu oja on kymmeniä metrejä pitkä. Kaiken kaikkiaan hauta vaikuttaa hyvin myllätyltä, vaikka se on täysin aluskasvillisuuden peitossa. Vallista tuli kairatessa esiin erittäin voimakas hiilikerros.
Tervahauta 2: Ks. alakohde.

Lauttopuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sotkamossa, vajaat sata metriä metsäautotieltä, joka erkanee Saukon tieltä parin kilometrin päässä pohjoisessa. Maasto on kumpuilevaa kangasta, joka laskee kohti soistumaa koillisessa. Kangasta on taannoin hieman harvennettu, tervahaudan päältä puut on kaadettu kokonaan. Puusto on hyvin mäntyvaltaista, aluskasvillisuus on mustikka-puolukkatyyppiä.
Tervahauta on säännöllisenmuotoinen ja selvästi maastossa erottuva. Sen halkaisija on 16 m, vallit ovat viitisen metriä leveät. Kuoppa keskellä on jyrkkäreunainen ja toista metriä syvä. Halssi on suunnattu koilliseen, kohti soistumaa. Sitä reunustavat kolmimetriset palteet. Halssi on viitisen metriä pitkä ja syvimmillään lähes 2.5 m.

Saunakangas (1000029880) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee valtion maan rajalla, vajaan kilometrin Saviahontien eteläpuolella. Saunakankaan taloon on haudalta matkaa niin ikään noin kilometri. Maasto haudan ympärillä on erittäin louhikkoista ja suhteellisen tasaista. Kumpareet ja kosteammat alat vaihtelevat. Haudan metsäkuviolla kasvaa nuorehkoa havumetsää, jossa mänty on valtapuuna. Alusta on rehevää, mustikka-puolukkavoittoista. Tervahauta on säännöllisen pyöreä, sen halkaisija on noin 16 metriä. Se on rakennettu lähes tasaiselle maalle.
Vallit ovat erittäin leveät ja ne kohoavat lähes metrin ympäristöä korkeammalle. Keskellä on vain vaatimaton painauma, mutta hauta on tyhjennetty perusteellisesti aivan keskeltä saakka. Halssi on haudan länsireunalla. Se on kapea mutta ainakin kahdeksan metriä pitkä. Se häviää lopulta kosteikolle. Hauta on ehjä ja kokonaan sammalen peitossa. Haudan päällä kasvaa runsaasti nuoria havupuita.

Sileälehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sileälehto sijaitsee Saukontien varressa, Lehdonkylän länsipuolella. Täällä on yksittäinen kapea kaistale valtion maata, jonka keskipaikkeilla Sileälehto sijaitsee. Metsäkuvio, jolla tervahauta on, sijaitsee lehdon ja Saukontien puolivälissä. Paikalle on peruskartalle merkitty vievän tien pohjan, mutta se on aivan pajukon vallassa. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on vanhaa pellon pohjaa, jolla kasvaa tiheä vanha kuusikko. Aluskasvillisuus on lähes yksinomaan sammalta. Tervahauta on kuvion pohjoisreunalla, kuusten katveessa ja alla, kärrypolun pohjan vieressä.
Tervahauta on kauniin pyöreä ja sammalpeitteen alta selvästi hahmotettavissa. Sen halkaisija on noin 16 metriä. Vallit ovat leveät ja reilut puoli metriä korkeat. Kuoppa keskellä on pyöreä ja syvyyttä sillä on vallin harjalta katsottuna metrin verran. Maasto laskee haudalta loivasti länteen ja etelään, halssi on suunnattu länteen. Se on kuutisen metriä pitkä, juuresta yli kolme leveä ja yli metrin syvä. Tervahaudan vallit ovat hieman muhkuraiset, mutta ne eivät vaikuta vahingoittuneilta. Haudan ympärillä on yksittäisiä palokuoppia. Haudan päällä kasvaa toistasataa vuotta vanhoja kuusia.

Loukkusuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Loukkusuo sijaitsee viitisen kilometriä Maanselän länsipuolella, Loukkukorventien varrella. Tervahauta sijaitsee suon koillispuolella, noin 700 m Syrjälammesta länteen. Metsäkuvion kohdalle tulee pieni metsäautotien pisto, jonka kääntöpaikka jää viitisenkymmentä metriä etelään haudalta. Kuvio on hakattu, laikutettu ja ilmeisesti kuluvana kesänä männyntaimelle istutettu. Hauta on ollut merkittynä maastoon ja se on säilynyt ehjänä. Tosin jonkin verran risuja on kasattu sen päälle. Välittömästi haudan koillispuolella on pieni soistunut saareke, johon muutoin kuivahko ja kivikkoinen kangas laskee jyrkästi. Tervahauta on rakennettu tämän jyrkänteen päälle siten, että halssi putoaa voimakkaasti alamäkeen soistumalle.
Tervahauta on matala ja melko huomaamaton lukuun ottamatta muhkeaa halssia. Haudan halkaisija on noin 12 m, vallit ovat hyvin matalat lähes kauttaaltaan. Vain koillispuolisella seinämällä, halssin tuntumassa, valli on hieman selvemmin erottuva. Painauma keskellä on pyöreä ja noin 80 cm syvä. Se erottuu selvästi. Halssi on nelisen metriä pitkä ja puolitoista metriä syvä, joten haudan tunnistaa siitä helpoiten. Haudan päällä kasvaa muutamia pieniä lehtipuiden pensaita sekä ruohoa ja horsmaa.

Löytölänlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta ja hiilimiilu. Kohde tarkastettiin 11.6.2015. Tarkastuksen yhteydessä muutaman kymmenen metrin päässä hiilimiilusta löytyi myös tervahauta.
Tervahauta sijaitsee Rautavaaralle vievän tien länsipuolella, vajaat sata metriä tiestä. Tien itäpuolella on samalla kohdalla Löytölänlampi. Metsäkuviota paikalla on vastikään harvennettu ja puut tervahaudan päällä on kaadettu. Kannot on jätetty pitkiksi.
Tervahauta on säännöllisen pyöreä, sen halkaisija on noin 18 m. Vallit ovat säännölliset, keskellä on laakea säännöllisen muotoinen painauma. Vallit ovat lähes pari metriä korkeat. Halssi on suunnattu koilliseen kohti kosteikkoa. Pituutta halssilla on viitisen metriä ja se on noin metrin syvyinen. Hauta on sijoitettu pienelle kumpareelle, jota ympäröi kostea maasto. Puusto haudan päältä on hakattu, kannot on jätetty pitkiksi. Haudan päällä on jonkin verran risuja, mutta se erottuu maastossa hyvin.
Hiilimiilu, ks. alakohde.

Rasi (1000029886) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sotkamon eteläosassa, yhtenäisen valtion metsän pohjoisreunalla, aivan metsäautotien vieressä. Tämä tie erkanee Saukon tieltä parin kilometrin päässä pohjoisessa. Tervahaudan ympäristön metsäkuvio on varttunutta männikköä, jossa seassa kasvaa jonkin verran kuusta ja lehtipuita. Maasto haudan kohdalla laskee kohti etelää, hauta on luonnollisesti rakennettu rinteeseen. Haudan päällä kasvaa mustikkaa ja saniaista, joten aivan rutikuiva ei maannos tällä kohtaa ole. Matkaa tielle on kolmisenkymmentä metriä.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14 m. Vallit ovat leveät, kuoppa keskellä laakea ja syvä. Halssi on suunnattu alarinteeseen. Halssi on joitakin metrejä pitkä ja toista metriä syvä. Tervahauta on hieman epämääräinen muodoltaan. Puut sen päältä on kaadettu ja kannot on jätetty pitkiksi. Vanhempaa hakkuujätettä on haudan päällä jo osin sammalen alla. Tervahauta on myös nauhoitettu.

Hirsikangas (1000029887) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lounaisessa Sotkamossa, Rautavaaralle vievän tien länsipuolella, Sopenmäen metsäautotien varrella. Paikka on nimetöntä kangasta, jota lähin nimetty paikka on Hirsimäki-niminen kangas reilut puolitoista kilometriä itään tervahaudalta. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on parivuotiasta männyntaimikkoa. Paikalla kasvaa kuitenkin ennen muuta horsmaa, heinää ja kultapiiskuja. Tervahauta erottuu kauas, sillä sen päälle on jätetty muuten avonaiseen maastoon nuoria kuusia ja koivuja. Muutamia korkeita kantoja on haudan ympärillä.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 16 metriä. Sen vallit ovat matalat ja ne erottuvat lähinnä siitä syystä, että vallia kiertää rivissä palokuoppia. Painauma keskellä on laakea ja pyöreä. Halssi on suunnattu kohti etelää suolle. Halssi on lähes 10 m pitkä ja hyvin kapea. Tervahauta on ehjä ja aluskasvillisuuden peitossa.

Illevaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Illevaaran itärinteellä, jossa on taimikkoa ja avohakkuualuetta.
Paikalla on kolme tervahautaa, joista kaksi (nro:t 2 ja 3) sijaitsee vierekkäin, no. 1 sijaitsee
edellisistä 50 m etelään.
Hauta 1: halkaisija valli mukaan lukien 11 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 4 m ja syvyys 1, 1 m, se on sortunut haudan keskustaan asti.
Hauta 2: halkaisija valli mukaan lukien 9 m, kuopan halkaisija 5 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus 4 m ja syvyys 2,5 m, se on sortunut.
Hauta 3: tuplahauta halkaisija ulompi valli mukaan lukien 8 m, sisempi valli mukaan lukien 5,5 m, kuopan halkaisija 4 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus 3,5 m ja syvyys 2,2 m, se on sortunut.

Riihilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Riihilampi sijaitsee Sotkamon luoteiskulmassa muutama sata metriä Ristijärven rajalta. Alue jää kolmisen kilometriä itään Sotkamo-Ristijärvi -tieltä. Riihilampi on pikkuinen järvi, johon laskee joki kaakosta. Se jatkaa järven luoteispäästä eteenpäin. Lammen rannat ovat erittäin kosteat, paikalle ei varsinaisesti tule minkäänlaista tietä. Lammen pohjoisrannan metsäkuvio on avohakattu joku aika sitten, jolloin paikalle on muodostunut jonkinlainen ajoura, jonka kohdalta on mahdollista ylittää runsasvetinen purojoki. Hakattu metsäkuvio on mäkinen hiekkainen nyppylä, joka on myös perusteellisesti laikutettu. Pystyyn on jätetty joitakin yksittäisiä keloja ja nuoria puita. Muuten maa on täysin paljas. Tervahauta sijaitsee suolle viettävässä rinteessä, joitakin kymmeniä metrejä lammen rannasta. Hautaa ei ole voinut olla huomaamatta, vaikka se ei ollut nauhoitettu. Haudan päälle on jätetty pystyyn nuoria kuusia. Valleja on koneella rouhittu ja risukasoja kerätty haudan päälle.
Tervahauta 1: Tervahauta on ollut komea ja säännöllisen muotoinen rakennelma. Sen selvästi edelleen erottuva kehä on halkaisijaltaan noin 18 metriä. Painauma keskellä on pyöreä ja noin metrin syvä. Halssi on suunnattu järvelle ja suolle päin. Halssi on joitakin metrejä pitkä. Luontainen pudotus on riittänyt tarkoitukseen, halssi on veden
peitossa. Ilmeisesti reunoilla on ollut palokuoppia, mutta metsäkone on tuhonnut ympäristön perusteellisesti.

Illevaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella kankaalla Illevaaran itäpuolella, jossa on äestettyä avohakkuualuetta ja taimikkoa. Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 16 m ja kuopan läpimitta 9 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu luoteeseen, pituus 3 m, se on sortunut.

Keskimmäinen Palolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Keskimmäisen Palolammen tervahauta sijaitsee Sotkamon itäosassa noin 150 m Kuhmon rajasta. Suuri Tipasjärvi jää Palolampien eteläpuolelle noin kolmen kilometrin päähän. Heinäjärvelle vievä metsäautotie tulee noin kahden kilometrin päähän. Täällä tie risteää luoteeseen meneväksi ajokelvottomaksi tien pohjaksi, joka päättyy noin kilometrin päähän tervahaudasta. Kuvio, jolla hauta sijaitsee, on kumpare Keskimmäisen Palolammen
koillispuolella. Kuvio on hakattu, laikutettu ja vastikään männylle istutettu. Kuvion ja lammen väliin jää kaistale varttunutta männikköä. Kuvion pohjoispuolella on kuivahko suo.
Osittain tuhottu tervahauta on ollut pieni, halkaisijaltaan noin 12 metrinen rakennelma kumpareen korkeimman kohdan reunalla. Vallit eivät ole kovin korkeat, mutta hauta on kyllä erottunut ihan hyvin ennen sen osittaista tuhoa. Painauma keskellä vaikuttaa pyöreältä ja suhteellisen syvältä, mutta metsäkoneen renkaanjäljet ovat tuhonneet vallia ympärillä, joten haudan alkuperäinen muoto on menetetty. Halssi, jonka harjaa on myös tarkoituksella rouhittu, on erittäin lyhyt ja noin metrin syvä. Se päättyy korkeaan mättääseen, jonka päältä on kaadettu suuri mänty. Hauta on päällisin puolin sammalen, risujen ja horsmikon peitossa, mutta pintaa on paikoin rikottu koneella. Muutamia lehtipuun pensaita kasvaa haudan päällä.

Kalmasaari (1000029896) (Hautapaikat)
Historiallinen; Pohjoisosastaan soistunut pieni saari, jossa kasvaa vanhahkoja mäntyjä. Aluskasvillisuus pitkää varvikkoa ja aivan saaren eteläpäässä sammalta.
Paikallisen tiedon mukaan saarta on käytetty Halla-ahon kylän väliaikaisena hautapaikkana. Inventoinnissa saarelta kartoitettiin yksi selkeä itä-länsisuuntainen kuoppa, joka oli noin 1,5 m pitkä ja noin 20-50 cm syvä. Leveyttä kuopalla oli noin 50 cm ja sen ympärillä oli selkeät vallit. Saaren keskiosissa oli useita kaivantoja, mutta ne olivat muodoltaan neliskanttisia eivätkä muistuttaneet hautakuoppia.

Wiitamäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Maasto on melko tiheä kuusikko, jossa puita harvennettu. Aluskasvillisuus heinää, varpua, oravanmarjaa ja metsäkurjenpolvea. Paikalle on 1800-luvun puolivälin pitäjänkarttaan merkitty Wiitamäen torppa. Inventoinnissa vuonna 2015 alueelta kartoitettiin torpan ja kellarin jäännökset sekä 16 peltoröykkiötä. Torpan paikka erottuu ympäristöstä vielä mäen päällä olevana tasaisena alueena, johon on istutettu kuusta. Alue on melko vastikään harvennettu, minkä vuoksi sen etelälaidassa on metsäkoneen ajoura ja yhden peltoröykkiön yli on ajettu koneella. Lisäksi alueella on hakkuujätekasoja siellä täällä. Rakennusjäännökset katso alakohteet, peltoröykkiöiden koordinaatit inventointikertomuksessa (ks. Alakohteet). Peltoröykkiöt ovat paksun sammaleen peitossa ja niiden halkaisija vaihtelee 1-3 m välillä. Yhdestä röykkiöstä (peltoröykkiö 12) on ajettu yli metsäkoneella, muuten röykkiöt ovat hyvässä kunnossa.

Haasia-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa kasvaa siellä täällä nuoria koivuja ja paljon katajaa. Aluskasvillisuus varpuja, kanervaa ja sammalta. Matalavallinen halkaisijaltaan noin 18 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla. Halssin pituus on noin 8,5 m.

Halla-aho (1000029899) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on harvennettua mäntymetsää, jossa siellä täällä katajaa. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maljamainen, halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen tervahauta, jossa halssi koillislaidalla.

Hongikonaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on taimikko, jossa aluskasvillisuutena varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa kuusentaimia ja katajia. Halkaisijaltaan noin 18 m kokoinen maljamainen tervahauta. Halssi pohjoislaidalla.

Hukkasenaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kuusimetsä, jota ympäröi taimikko. Haudan päällä kasvaa katajia, leppiä ja koivuja. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Tervahauta, jonka halssi sijaitsee itälaidalla. Hauta on melko syvä ja maljamainen ja sitä ympäröi oja/kuoppia. Vallit ovat noin 2 paksut ja haudan halkaisija on noin 12 m.

Hukkasenaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on melko tiheää nuorta mäntyä kasvava harjanne. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 18 m kokoinen tervahauta, jonka halssi sijaitsee luoteislaidalla. Tervahaudan muoto on maljamainen ja sen vallit ovat noin 2 m paksut.

Iso Viinijärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsää, jossa aluskasvillisuus varpuja ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen muhkeavallinen tervahauta. Halssi osoittaa kaakkoon kohti alarinnettä.

Iso Viinijärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntytaimikon ja järven välissä oleva mäntyä, kuusta ja koivua kasvava metsäkaistale. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja katajaa. Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta, jossa halssi kohti järveä.

Iso-Paskolampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on harva mäntykangas, jossa aluskasvillisuus varpua ja kanervaa. Melko syvä, halkaisijaltaan noin 13 m kokoinen, tervahauta. Halssi lounaislaidalla.

Itäsuvanto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea, jossa kasvaa siellä täällä mäntyjä. Kohteen kohdalla kasvaa koivuja ja kuusia. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja katajaa. Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tasapohjainen tervahauta, jossa on noin 0,8 - 1 m korkeat ja noin 1,5 m leveät vallit. Halssi ei erotu maastossa selkeästi. Tervahautaa ympäröivät kuopat.

Jupurinlehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa nuoria koivuja. Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen, hieman suppilomainen, tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla.

Jyrkkäkoskenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntytaimikkoa. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 17 m kokoinen tasapohjainen tervahauta, jossa halssi kaakkoislaidalla. Haudan lounaislaitaa on metsätöissä hieman vaurioitettu.

Kaleton (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntyä ja kuusta kasvava harvennettu metsä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Paikalla on vierekkäin kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Halkaisijaltaan noin 18 m kokoinen tervahauta. Halssi ei erotu laserkeilausaineistossa eikä kohteella. Kohteen pohjoisreunaa on hieman myllätty.

Kampsunlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kivikkoinen ja melko jyrkkä rinne, jossa kasvaa kuusia, koivuja ja leppää. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen suppilomainen tervahauta, jonka halssi itälaidalla kohti järveä.

Karhusaari (1000029912) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea. Kohteen päällä kasvaa muutama koivu ja kuusentaimi. Halkaisijaltaan noin 10 m kokoinen tervahauta, jossa noin 4 metrin pituinen halssi lounaislaidalla. Hakkuujätettä on jätetty haudan keskelle.

Kiiskiskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukean reunustama kuusimetsä. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja oravanmarjaa. Halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta, jossa halssi koilliseen. Haudan keskellä on halkaisijaltaan noin 1,5 m kokoinen pieni aluskasvillisuuden peittämä maakumpare, jonka korkeus on 30 cm. Halssin kohdalla näkyy lisäksi joitakin kiviä.

Kiisselisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan itälaidalla on laaja avohakkuualue. Alue mätästetty. Halkaisijaltaan noin 20 m kokoinen tervahauta. Halssi sijaitsee haudan lounaislaidalla. Avohakkuun puolelta tervahautaa tuhottu: vallin päällä on hakkuujätettä ja valliin on tehty noin puoli metriä syviä mätästyskuoppia.

Kivilahdenkangas (1000029916) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa kohteen kohdalla kasvaa lehtipuita. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja katajaa. Halkaisijaltaan noin 19 m kokoinen tervahauta, jossa halssi osoittaa koilliseen kohti alarinnettä. Paksut vallit ovat noin 3,5 m leveät. Hauta on muodoltaan maljamainen.

Kivisuo (1000029918) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntytaimikko, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa koivuja, kuusia ja katajia. Halkaisijaltaan noin 20 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla. Hauta on melko syvä.

Koppakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kapea harju kahden suon välissä. Harjulla kasvaa mäntyjä ja kohteen kohdalla kuusentaimia. Aluskasvillisuus suopursua, kanervaa, varpuja ja sammalta. Paikalla on kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta, jonka isokokoinen halssi sijaitsee haudan koillislaidalla.

Korkeamäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on vohakkuuaukea, jossa kasvaa vadelmaa ja pihlajan taimia. Aluskasvillisuus heinää. Halkaisijaltaan noin 10m kokoinen tervahauta, jossa halssi koillislaidalla alarinteeseen päin. Kohteen päällä kasvaa runsaasti pihlajan taimia ja mustikkaa. Länsipuolella on asuintilan jäännös Korkeamäki 1 (MH-tunnus 180985, ei muinaisjäännösrekisterissä).

Lammaslehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on suon ja metsäautotien välinen mäntykangas, jossa kohteen kohdalla kasvaa runsaasti lehtipuita. Aluskasvillisuus katajaa, varpua, sammalta ja kanervaa. Leveä, tasavallinen ja maljamainen halkaisijaltaan noin 19 m kokoinen tervahauta. Halssi osoittaa koilliseen. Halssin pituus on noin 7 m.

Laurosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa kohteen kohdalla kasvaa nuoria haapoja ja koivuja sekä muutama kuusi. Aluskasvillisuus varpuja, sammalta ja katajaa. Paksuvallinen ja maljamainen halkaisijaltaan noin 23 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla. Vallien paksuus on noin 3 m.

Lepokivenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteen päällä kasvaa muutamia nuoria koivuja ja ympäristössä katajaa. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 11 m kokoinen ja noin 1,5 m syvä tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla.

Lintusuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntyä kasvava harjanne. Puusto nuoria koivuja ja aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Paikalla on kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Halkaisijaltaan noin 13 m kokoinen maljamainen tervahauta, jossa halssi kaakkoislaidalla. Halssiin on kasattu hakkuujätettä.

Lumikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa kasvaa katajaa. Kohteen päällä kasvaa kuusia ja lehtipuita. Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta, jossa halssi itälaidalla.

Maaselänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on taimikko suon ja ojan länsipuolella. Paikalla kasvaa paljon pusikkoa. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja katajaa. Halkaisijaltaan noin 21 m kokoinen tervahauta, jossa hieman epämääräisen muotoinen halssi kaakkoislaidalla. Haudan päällä kasvaa runsaasti lehti- ja havupuiden taimia ja haudan halki on ajettu koneella.

Maaselänkangas 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Maasto on nuorta mäntymetsää, jossa aluskasvillisuus kanervaa, varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa koivuja ja leppiä. Halkaisijaltaan noin 20 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla.
Inventointi 2022: Paikalla on suuri selkeäpiirteinen tervahauta. Kokonaishalkaisija on 20 m. Vallit ovat 5 m leveydeltään. Selkeäpiirteinen halssi on lounaan puolella. Pituutta tällä on noin 6 m. Noin 14 m itään tervahaudan vallista havaittiin inventoinnissa pieni kasa hiiltä ja hiekkaa. Halkaisijaltaan kasa on noin metrin. Tervahaudan vierestä löydettiin lisäksi aiemmin tuntematon kivikasa, todennäköinen kiuas. Se sijaitsee tervahaudan lounaispuolella noin 5 m vallin reunasta ja 9 m halssin suulta. Kyseessä on matala 2,5 x 2 x 0,3 m kivikasa. Matalan kasa oli ulkomuodoltaan varsin epämääräinen, ja sen tarkemmaksi selvittämiseksi pinnalla olevaa vajaan 10 cm paksuista irtonaista turvekerrosta kuorittiin hieman sivuun. Näin haluttiin selvittää, tulisiko kohde sisällyttää tervahaudan rajaukseen. Ennestään terva-hauta oli rekisterissä pistemäisenä. Pääosa kasan kivistä on halkaisijaltaan 10–20 cm, mutta joukossa on paljon myös pienempää alle 10 cm:n kokoista kiveä ja joitain suurempia 40 cm:n kiviä. Kivet eivät ole selkeästi nokeentuneita, mutta ulkomuodon, kivimateriaalin ja sijainnin perusteella kyse on todennäköisesti kiukaasta. Kivikasasta itään halssille päin on matala, mahdollisesti hieman suorakulmainen, painanne. Kiukaaseen liittynyt rakennus on mahdollisesti sijainnut tässä.
Kiukaan paikkatiedot, ks. alakohteet

Maaselänkangas 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Maasto on nuorehko mäntymetsä, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa lehtipuita ja katajia. Maljamainen tervahauta, jossa halssi itälaidalla. Haudan halkaisija on noin 23 m. Tervahaudan länsilaita on tuhoutunut maankaivuun yhteydessä.
Inventointi 2022: Tervahauta sijaitsee aivan soramontun partaalla, mutta on säilynyt pääosin eheänä. Sora-monttu kiertää valleja pohjois- ja luoteispuolilla. Itse valliin on kaivettu vain yksi pieni kaivanto pohjoislaidalla. Tervahauta on kokonaishalkaisijaltaan noin 22 m. Valli on osittain matala ja epämääräinen, osin selkeäpiirteinen. Leveyttä on 4–6 m. Halssi on selkeä ja osoittaa etelään. Valli levenee tällä kohtaa halssia reunustavaksi ulkonemaksi. Tervahaudasta 60 m lounaaseen löydettiin uutena alakohteena suuri tervapirtin kiuas. Mitoiltaan tämä oli 3 x 2 x 0,7 m. Muoto oli pitkänomainen, mahdollisesti hieman suorakulmainen. Turvekerroksen peittämät kivet olivat nokeentuneita. Suurimmat kivet olivat halkaisijaltaan jopa 50 cm, mutta valtaosa oli kooltaan 10–20 cm. Suunnaltaan kiuas on pohjoisluoteesta etelä-kaakkoon. Kiukaan länsipuolelta tavattiin paikoin jopa 10 cm vahvaa nokikerrosta. Nokista maata havaittiin läheltä kiuasta myös sen pohjois- ja eteläpuolilta. Havaintojen ja maaston perusteella kiukaaseen liittynyt rakennus olisi voinut jatkua kiukaasta luoteeseen ja hieman lounaaseen päin ja se on mahdollisesti palanut. Varmuutta tästä ei kuitenkaan saatu. Pirtti on sijoitettu lähelle suon laitaa, ja lähistöltä löytyy sopivia vesipaikkoja.
Kiukaan paikkatiedot, ks. alakohteet.

Moisalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on nuorehkoa mäntyä kasvava metsä, jossa runsaasti nuoria koivuja. Aluskasvillisuus heinää, varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 21 m kokoinen muodoltaan maljamainen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla. Haudassa on kaksoisvallit, joten sitä on käytetty kahdesti. Vallien paksuus on noin 3 - 3,5 m.

Mäntyniemi (1000029933) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä. Kohteen päällä kasvaa muutamia kuusia. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja katajaa. Halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen tervahauta, jota ympäröivät kuopat. Noin 5 m pitkä halssi sijaitsee haudan koillislaidalla. Tervahaudan sisällä halssin takana on pyöreä halkaisijaltaan noin 2 m kokoinen maakumpare, jossa on kuoppa keskellä. Kumpare liittynee halssin rakenteisiin.

Möylynkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsää, jossa kasvaa siellä täällä koivuja ja kuusia. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Tervahaudan vallilla kasvaa katajaa. Maljamainen tervahauta, joka on halkaisijaltaan noin 14 m. Halssi sijaitsee länsilaidalla.

Niitty-Tikansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on sekametsää, jossa aluskasvillisuus koostuu varvuista ja eri puiden pienistä taimista. Halkaisijaltaan noin 11 m kokoinen tervahauta, jossa halssi kaakkoislaidalla.

Paanunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on taimikko, jossa kasvaa mäntyjä ja koivupusikkoa. Tervahaudan päällä kasvaa suuria koivuja. Aluskasvillisuus sammalta, jäkälää ja varpuja. Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta, jossa ei ole halssia. Tervahaudan vallin ulkolaidalla näkyy melko paljon kiviä. Vallia reunustaa oja. Haudan itäpuolen vallin ulkolaidasta on irronnut melko paljon hiekkaa.

Paskolamminkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntytaimikko, jossa kasvaa katajaa, kanervaa ja varpuja. Kohteen päällä kasvaa lisäksi lehtipuita. Halkaisijaltaan noin 18 m kokoinen tervahauta, jossa halssi kaakkoislaidalla.

Paskolamminkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukea, jossa kasvaa 3-4 -vuotiaita männyntaimia. Aluskasvillisuus kanervaa, varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa koivua, haapa ja suopursuja. Halkaisijaltaan noin 13 m kokoinen tervahauta, jossa halssi itälaidalla.

Patamalehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa kohteen kohdalla kasvaa koivuja. Maastossa myös katajia ja pihlajantaimia. Aluskasvillisuus mustikkaa. Matala halkaisijaltaan noin 10 m kokoinen tervahauta, jossa halssi koillislaidalla.

Pienen Pajusuon saari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntyturvekangasta. Kohteen päällä kasvaa kuusia sekä pari koivua ja muutamia katajia. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla.

Pieni Junnonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntytaimikkoa, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maaperä kivikkoista. Maljamainen, halkaisijaltaan noin 12 m kokoinen tervahauta, jonka halssi sijaitsee koillislaidalla. Tervahaudan vallissa ja halssissa näkyy kiviä.

Pohjaskangas (1000029957) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on nuorehko mäntyä kasvava kangas. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa melko tiheästi koivuja, mäntyjä ja katajia sekä muutama kuusi. Halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen maljamainen tervahauta, jossa halssi pohjoislaidalla. Halssin pituus on noin 6 m.

Päivänlasku (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee valtion ja yksityismaan rajalla. Valtion puolella kasvaa mäntytaimikko ja yksityismaan puolella nuori mäntymetsä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa lehtipuita. Halkaisijaltaan noin 18,5 m kokoinen maljamainen tervahauta, jossa selkeä suorareunainen halssi pohjoislaidan läpi.
Inventointi 2022: Tervahauta sijaitsee Päivänlaskun eteläkärjessä. Se on kokonaishalkaisijaltaan noin 19 m ja vallien leveys on 3 m. Vallit ovat suhteellisen matalat, eikä hauta siksi erotu erityisen vahvasti ympäristöstään. Itse hautapainanne on kuitenkin syvä, jopa 2 m, ja pohja on terävä suppilomainen. Tervahaudan vallien ulkopuolella on matalia ojamaisia painanteita. Halssi on pohjoisen puolella. Se erottuu vallissa huomattavan terävänä kaivantona, mikä voisi mahdollisesti viitata hieman nuorempaan ikään. Kaivanto on pohjalta suorakulmainen ja tasapohjainen. Leveys on noin 50 cm. Kaivanto myös jatkuu käytännössä koko vallin läpi. Halssikaivanto jatkuu haudan ulkopuolelle noin 5 m ja sitä reunustavat matalat vallit. Tervapirtin kiuasta ei etsinnöistä huolimatta löydetty. Tähän voi vaikuttaa se, että näkyvyys viereisessä taimikossa oli huono. Hautaan liittyvä asumus olisi todennäköisimmin sijainnut kohteen itä- tai eteläpuolella sijaitsevien soiden laidassa, sillä täältä on löydettävissä vesipaikkoja.

Ryynänen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on kapea maakaistale metsäautotien ja järven välissä. Paikalla kasvaa kuusia, mäntyjä ja koivuja. Muhkeavallinen ja tasapohjainen tervahauta, jonka pohjalle on kasattu jonkin verran ohuita puunrunkoja ja oksia. Tervahaudassa on iso halssi, joka ulottuu rantaveteen saakka. Halkaisijaltaan tervahauta on noin 16 m. Tervahaudassa on joitakin vaurioita, sillä halssin keskeltä on kaivettu oja ja tervahaudan tien puoleinen osa on kärsinyt tietä tehtäessä (tien penkalla on nähtävissä hiiltä). Tervahaudan itäpuolella on myös kaksi luultavasti hautaan liittyvää kaivantoa. Niistä toinen on suorakaiteenmuotoinen noin 7 x 1 m kokoinen ja noin 1 m syvä ja toinen noin 1,5 x 0,5 m ja noin 50 cm syvä kaivanto, jonka päiden profiilit ovat suorat.

Sammakkomäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on kolme tervahautaa.
Tervahauta 1: Maasto on sähkölinjan ja hiekkatien välissä oleva maakaistale, jossa kasvaa mäntyä. Kohteen päällä kasvaa koivuja, kuusia ja leppiä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Syvä tervahauta, jossa halssi etelälaidalla. Itälaidan vallissa on kaksi kuoppaa, joista toisessa näkyy metalliromua. Tervahaudan halkaisija on noin 23 m. Tervahaudan valliin on kaivettu kaksi kellarikuoppaa (MH-tunnus 180974 Sammakkomäki 2).
Kellari jäännös 1 (MH-tunnus 180972): Osin tervahaudan valliin kaivettu suorakaiteenmuotoisen kellarin jäännös. Takaseinän päällä, luoteiskulmassa, on kivikasa. Kiviä on myös pohjoiskulman päällä. Oviaukko on sijainnut kaakkoisseinällä. Oviaukosta on vielä jäljellä aukon yläpuolella olleita hirsiä, jotka ovat peittyneet sammaleeseen. Kellari on kooltaan noin 2,5 x 3,5 m ja syvyydeltään noin 1-1,2 m. X= 3528275 ja Y= 7096690 YKJ.
Kellari jäännös 2 (MH-tunnus 180973): Tervahaudan valliin tehty kellarin jäännös, josta katto romahtanut. Eristeenä on ollut läpinäkyvää muovia. Oviaukko on hautautunut maa-aineksen ja sammaleen alle. Kattorakenteena on käytetty lankkuja. Kellari on kooltaan noin 5 x 2,5 m ja syvyydeltään n. 1,5m.
Kaksi hieman kauempana sijaitsevaa tervahautaa, ks. alakohteet.

Sivuaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntyä ja kuusta kasvava metsä, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Tervahaudan päällä kasvaa katajia. Paksuvallinen ja maljamainen tervahauta, jonka halssi sijaitsee pohjoislaidalla kohti metsäautotietä. Halkaisijaltaan hauta on n. 14 m.

Soidinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on lehtikuusta, kuusta ja mäntyä kasvava pieni jyrkähkö harju. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Halkaisijaltaan noin 10 m kokoinen suppilomainen tervahauta, jossa halssi länsilaidalla. Hauta on tehty rinteeseen.

Sopenmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on harvennetun mäntymetsän kaakkoispuolella oleva tiheämpi metsikkö, jossa kasvaa kuusia, mäntyjä ja koivuja. Aluskasvillisuus varpuja ja sammalta sekä siellä täällä katajaa. Halkaisijaltaan noin 11 m kokoinen tervahauta, jossa halssi etelälaidalla. Hauta on muodoltaan maljamainen.

Suovasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntykangas, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta sekä katajaa. Halkaisijaltaan noin 17 m kokoinen maljamainen tervahauta, jossa halssi itälaidalla. Halssin pituus on noin 7 m.

Terva-aronkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntykangas. Kohteen kohdalla kasvaa koivua ja leppää sekä siellä täällä kuusta ja katajaa. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maljamainen halkaisijaltaan noin 9 m kokoinen tervahauta, jonka halssi sijaitsee lounaislaidalla alarinnettä kohti. Hautaa ympäröivät tuuletuskuopat.

Tikansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suon pohjoislaidalla sijaitseva mäntymetsä, jossa kasvaa siellä täällä koivua, kuusta ja katajaa. Puusto on kohteen lounaislaidalta poistettu. Aluskasvillisuus varpua, heinää ja sammalta. Matala halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta. Halssi osoittaa koilliseen.

Tuiskunsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuualue, jossa kasvaa katajaa ja männyntaimia. Aluskasvillisuus sammalta ja varpua. Tervahauta sijaitsee aivan metsäautotien laidassa. Halssi on kohti tietä. Hauta on melko syvä ja muodoltaan maljamainen. Haudan päälle on jätetty säästöpuut ja sen päällä kasvaa koivuja, leppiä ja kuusia. Hauta on ehjä.

Valkealampi 2 (1000029972) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsää, jossa aluskasvillisuus varpuja ja sammalta. Paikalla on kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla. Halssin pituus on noin 7 m. Tervahaudassa on kaksoisvallit, joten sitä on käytetty kahdesti.
Tervahauta 2: Ks. alakohde

Vattukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntykangas, jossa aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen päällä kasvaa koivuja ja leppiä ja myös aluskasvillisuus on heinäisempää. Halkaisijaltaan noin 17 m kokoinen tervahauta, jossa halssi koillislaidalla. Hauta on muodoltaan maljamainen eikä kovin syvä.

Vuottokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntytaimikon länsilaidalla oleva säästöpuuryhmä, jossa mäntyjä, lehtipuita, kuusia ja katajaa. Paikalla on kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1: Aluskasvillisuus sammalta ja varpua. Halkaisijaltaan noin 12 m kokoinen tervahauta, jossa halssi lounaislaidalla. Hautaa ympäröivät tuuletuskuopat.
Tervahauta 2: ks. alakohde.

Ylihongikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on avohakkuuaukean koillislaita, jossa kuusia ja joitakin lehtipuita. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Paksuvallinen ja maljamainen tervahauta, jonka halssi sijaitsee luoteislaidalla. Halkaisijaltaan tervahauta on n. 15 m, ja sen vallien paksuus on n. 4 m.

Kivijoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on metsää, jossa kuusia ja koivuja. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja katajaa. Halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen tasainen "kakku", jota ympäröi oja. Rakenteen keskellä on ojan ympäröimä toinen "kakku". Ei halssia.

Kivilahti (1000029981) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maasto on mäntymetsä, jossa aluskasvillisuus varpuja, sammalta, katajaa sekä pihlajan ja koivun taimia. Halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen pyöreä kuoppien ympäröimä rakenne, jossa keskellä halkaisijaltaan noin 5 m kokoinen tasainen "kakku". Ei halssia.

Murtovaara (1000029991) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Murtovaara sijaitsee Hyrynsalmen koillisosassa Hakojärvien itäpuolella. Murtovaaran eteläpuolella on laaja Joutensuo, joka kuuluu soidensuojeluohjelmaan. Suon eteläpuolella on Joutensärkkä, jonka rinteillä on useita tervahautoja. Murtovaaran tervahaudan ja hiilimiilun kohdalla oleva metsäkuvio on vastikään hakattu ja mätästetty. Muinaisjäännösten kohdalla kannot on jätetty korkeiksi ja jäännökset on selkeästi nauhoitettu. Niitä ei ole vaurioitettu.
Hiilimiilu on pyöreä kohouma, jonka halkaisija on noin 8 m. Se on vain joitakin kymmeniä senttejä korkea, eikä siinä ole keskuspainaumaa. Sammaleen alta tuntuu kiviä. Tervahaudoille tyypillistä halssia ei ole. Sitä vastoin kohouman ympärillä on tasaisin välein viisi suurta soikeaa kuoppaa, joiden halkaisija on lähes kaksi metriä. Kuopat ovat yli 0.5 m syviä. Rakennelma on täysin sammaleen peitossa.
Tervahauta, ks. alakohde.

Laahtanen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laahtasen rannoilla tervahautoja, hiilimiiluja sekä sota-aikaisia juoksuhautoja. Laahtanen on lähes kolme kilometriä pitkä ja kapea järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Kaakkoluodesuuntainen järvi jää laajojen kankaiden väliin. Järven länsirannalla on myös soistumia, mutta itärannalla, jolla miilut sijaitsevat, maasto on kuivaa hiekkapohjaista kangasta, joka kasvaa komeaa männikköä. Matkaa rantaan on vajaat 100 metriä.
Ylin miiluista (172851) on halkaisijaltaan noin 14 metriä. Sen säännöllinen pyöreä muoto muistuttaa suuresti tervahautaa, mutta siinä ei ole lainkaan halssia. Miilun keskiosassa oleva painanne on laakea. Vallit erottuvat selvästi ja ovat 0.5 - 1 metriä korkeat.
Hiilimiilu 2: (172853). Kymmenkunta metriä ylemmältä miilulta järvelle päin on toinen, selkeämmin miiluksi tulkittava jäännös. Se on muodoltaan pyöreähkö, mutta erityisesti ylärinteen puolella kehä ei ole kovin säännöllinen. Miilun halkaisija on noin 16 metriä. Pari metriä miilulta järvelle päin on vessa.
Hiilimiilu 3: (172854). Miilunauhan alin miilu sijaitsee 10 metrin päässä järven rannasta. Miilu on muodoltaan suhteellisen pyöreä ja halkaisijaltaan noin 16 metriä. Miilun kehää kiertää reunoilla ja ylärinteen puolella syvä oja.
Hiilimiilu 4: (172868). Kuutisenkymmentä metriä kolmen miilun rykelmältä etelään on seuraava rykelmä. Niistä ylin on säännöllisen pyöreä, halkaisijaltaan 12 metriä. Matala painauma keskellä yltää kauttaaltaan lähes metrin päähän reunoista. Miilua ympäröi oja.
Hiilimiilu 5: (172871). Aivan kiinni edellisessä miilussa on muodoltaan epämääräisempi miilu. Matkaa rantaan on noin 20 m. Miilun halkaisija on noin 18 m. Tässäkin miilussa vallit erottuvat selkeimmin sivuilla ja alareunalla.
Hiilimiilu 6: (172877). Rinteen alla parikymmentä metriä rannasta on hieman erikoisesti tyhjennetty hiilimiilu. Siinä on kaksi kehää, joiden välissä kulkee 0.5 m syvä oja. Uloin kehä on halkaisijaltaan 14 m. Valli on vain reilun metrin leveä. Ojan sisäpuolella oleva kehä on tasainen. Sen halkaisija on 8 m.
Hiilimiilu 7: (172879). Miilu sijaitsee parikymmentä metriä rannasta. Se on merkitty tervahaudaksi, mutta se on todennäköisesti hiilimiilu. Miilun halkaisija on 14 m. Sen keskiosa on reunoja myöten tyhjennetty hieman epätasaisesti, siten, että keskelle jää kohouma, jonka vieressä on syvempi kuoppa.
Hiilimiilu 8: (172881). Tämä miilu on aivan kiinni edellisessä. Miilun halkaisija on 12 m. Miilu on tyhjennetty reunoja myöten. Painauma keskellä on muutamia kymmeniä senttejä syvä.
Hiilimiilu 9: (172883). Miilun halkaisija on 14 m. Se erottuu ympäristöstään pyöreänä metrin korkuisena kakkuna, jonka keskus on tyhjennetty reunoja myöten. Painauma keskellä on 20 cm syvä.
Hiilimiilu 10: (172885). Aivan kiinni edellisessä miilussa on säännöllisen muotoinen miilu lähes tasaisella alustalla. Se on halkaisijaltaan 14 m. Keskiosa on vain aavistuksen verran kuopalla. Miilu on toista metriä korkea ja sitä kiertää syvä ja selvä oja.

Leskisenkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Emäjoen pohjoisrannalla, muutamia metrejä rannasta. Tervahauta on rakennettu aivan rantavallin päälle. Kangas on kohdalla rehevää havupuuvaltaista kasvatusmetsää. Loitompana joesta maa muuttuu kosteaksi. Haudan päällä kasvaa heinää, puut on kaadettu joitakin vuosia sitten.
Tervahauta 1: Tervahauta sijaitsee vanhan rantatörmän päällä. Se on suuri ja ulkopuolelta selvärajainen. Keskikuoppa on noin puolitoista metriä syvä. Hauta on halkaisijaltaan noin 18 m. Vallit ovat noin 4-5 m leveät. Muutamia metrejä syvä halssi on suunnattu luonnollisesti kohti Emäjokea, jonne on tällä kohden matkaa muutama metri. Halssi on pari metriä syvä ja saman verran sillä on leveyttäkin. Haudan ulkopuolella on lukuisia epämääräisiä palokuoppia, varsinaista ojaa ei hahmotu.
Paikalla on myös kaksi korsua (MH-tunnus 171973, 171974, Leskisenkangas, ei muinaisjäännösrekisterissä).

Leskisenkangas 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Leskisenkangas sijaitsee Hyrynsalmen luoteisosassa Emäjoen pohjoispuolella. Matkaa Suomussalmen rajalle on 1.5 km. Kankaan ja joen väliin jää laaja kosteikko. Kangas on varttunutta kasvatusmännikköä. Matkaa metsäautotielle on 100 m.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 metriä, vallit ovat noin kolme metriä leveät. Kuoppa keskellä on laakea ja noin 70 cm syvä. Halssi on suunnattu kosteikolle päin. Se on nelisen metriä pitkä ja vain noin metrin syvyinen. Haudan päällä kasvaa suuria mäntyjä. Hauta on kauttaaltaan aluskasvillisuuden peitossa.

Pölhöjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pölhöjärveen laskevan Pölhöjoen pohjoisrannalla rinteessä, noin puolitoista kilometriä järveltä itään. Rinne laskee kankaalta loivasti kohti jokea. Mäntyvaltainen kangas on juuri tällä kohden vaihtumassa enemmän sekametsän tapaiseksi joen varren metsäksi. Tervahaudan päällä puusto on ympäristöä huomattavasti tiheämpää. Täysimittaisten mäntyjen lisäksi haudan päällä kasvaa tiheästi nuoria kuusia ja koivuja. Itse hautaa on vaikea päästä aivan päältä tarkastelemaan.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin kymmenmetrinen. Se on säännöllisen pyöreä ja selvästi erottuvat vallit ovat noin kolme metriä leveät. Keskuspainanne on suhteellisen syvä. Halssi on luonnollisesti suunnattu kohti alarinnettä ja jokea. Se on parimetrinen ja erottuu selvästi. Tervahaudan ympärillä ei erotu varsinaista palo-ojaa, epämääräisiä kuopanteita kylläkin.

Pieni Kärkiharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pieni Kärkiharju sijaitsee Hyrynsalmen kaakkoiskulmalla, Mikitänjärveltä viitisen kilometriä lounaaseen, reilun puoli km Iivantiiran tieltä itään. Vain harjun itäpää on valtion omistuksessa, yksityismaa alkaa sata metriä tervahaudan länsipuolella. Hauta sijaitsee muutaman vuoden ikäisessä mäntytaimikossa, harjun laella kohdassa, jossa rinne lähtee laskuun. Tervahaudan pohjoispuoleinen metsäkuvio kasvaa harvaa nuorta kasvatusmännikköä. Maaperä alueella on kuivaa kangasta, joka on paikoin hieman kivikkoista. Tervahaudan päällä on vanhoja kantoja.
Tervahauta on rinteen päällä ja se erottuu selvästi matalassa taimikossa noin 12 m laajuisena. Kuoppa keskellä on 3-4 m ja se on noin metrin syvyinen vallin harjalta katsottuna. Halssi on lyhyt, alle kaksi metriä, ja se on luonnollisesti suunnattu alarinteeseen. Vallit ovat muhkuraiset ja osin metsäkoneen vaurioittamat. Urat ovat sammaloituneet ja siten suhteellisen kauan aikaa sitten tehdyt. Paljastumissa on runsaasti suuria hiilen kappaleita. Vallien ulkopuolella ei erotu minkäänlaista palo-ojaa, ei myöskään tervahaudoille tyypillisiä kuoppia.

Riekkisenniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hyrynsalmen kaakkoisosassa, Mikitänjärven eteläpuolella, noin puolitoista km
Matalajärveltä pohjoiseen. Tervahauta sijaitsee välittömästi pikkuisen metsätien eteläpuolella. Tien molemmin puolin kasvaa parivuotinen kuusen taimikko, mutta tervahaudan päälle on jätetty kuusisaareke. Matkaa Riekkisenniemen merkkipuulle on pari sataa metriä.
Tervahauta on loivapiirteinen ja halkaisijaltaan noin 14 m. Vallit ovat 3 - 4 m, kuoppa keskellä on loiva. Vallit ovat matalat, ja niiden ulkoreunaa kiertää kehä erillisiä palokuoppia. Tervahaudan kohta on lähes tasainen, joten halssi ei juurikaan laske. Se on suunnattu kohti etelää ja jatkuu kapeana ojana noin 8 metriä.

Mutkankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyryn kaakkoiskulmalla, Mikitänjärven länsipuolella. Kankaalle tulee metsäautotie Papinahon tieltä. Kangas on loivapiirteinen, paikoin kostea, paikoin kuivempi. Maastonmuodot ovat alueella loivat. Pääasiassa seudulla kasvaa nuorta kasvatusmännikköä, vaikka monin paikoin metsätyyppi on lähinnä sekametsää. Tervahaudan ympäristö on varttunutta kasvatusmännikköä. Vaikka kangas on suhteellisen kuiva laelta, on haudan kohta kostea. Haudan päällä aluskasvillisuus on juolukka-suopursu -tyyppiä. Suuria mäntyjä kasvaa haudan päällä. Maasto on etelään hyvin loivasti laskevaa.
Tervahauta on lähes tasaiselle maalle tehty hauta, jonka halkaisija on parikymmentä metriä. Hauta on laakea eivätkä vallit ole kovin korkeat. Silti hauta erottuu suhteellisen hyvin. Kuoppa keskellä on laakea, halkaisijaltaan kymmenisen metriä. Vallit ovat viitisen metriä leveät. Selvimmin koko luomuksessa erottuu halssi, joka antaa kohti etelää. Se on kymmenkunta metriä pitkä. Haudan kupeella se on pari metriä leveä kaveten kauempana haudasta noin metrin levyiseksi. Vaikka halssi luonnollisesti loivenee matkan varrella, on se suhteellisen syvä. Oja oli dokumentointihetkellä täynnä vettä. Tervahaudan ympärillä ei
ole palo-ojaa tai -kuoppia.

Akonkangas (1000030000) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Akonkankaan tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen kunnan pohjoisnurkassa ja Puolangantien pohjoispuolella. Seitsenlampiset sijaitsevat kohteen pohjoispuolella, matkaa kunnan rajalle on pari kilometriä. Akonkangas on kuivaa kumpuilevaa kangasta, jolla kasvaa varttunut männikkö. Kangasta ympäröi suo joka puolelta. Aluskasvillisuus on puolukka-mustikkatyyppiä. Kohde sijaitsee aivan tien reunassa.
Tervahauta sijaitsee parikymmentä metriä luoteeseen Akonkankaan tervasaunalta. Hauta on halkaisijaltaan noin 15 m. Vallit ovat leveät, keskelle jäävä matala painanne on halkaisijaltaan kolme metriä. Hautaa kiertää palo-oja. Halssi on suunnattu alarinteeseen. Sitä on myöhemmin kaiveltu ja se on muutamia metrejä pitkä.
Paikalla on myös tervasauna, ks. alakohde.

Kaunissuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen pohjoisosassa reilu kilometri kunnan rajalta, Huuskonsuon ja Kaunissuon välisellä kankaalla, Kauniskankaan luoteispuolella. Tervahaudan ympäristö kasvaa varttunutta männikköä, jota on vastikään harvennettu. Hauta sijaitsee kosteikon reunassa ja aluskasvillisuus on mustikka-puolukkatyyppiä.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 18 m. Kuoppa keskellä on lähes 8-metrinen ja laakea. Vallin päällä olevan tuulenkaadon alla on runsaasti hiiltynyttä puuta. Halssi on suunnattu alarinteeseen ja suolle päin. Se on noin viisi metriä pitkä ja lähes metrin syvä. Tervahaudan päällä kasvaa useita suuria mäntyjä. Haudan päälle on jätetty harvennushakkuiden hakkuujätettä.

Petäjälahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pikku-Hyry-järven Petäjälahden luoteisnurkassa jyrkässä alarinteessä maantien eteläpuolella on kolme epämääräistä tervahautaa. Valtapuulajina on kuusi, mutta rinteessä kasvaa myös mäntyjä ja suuria koivuja. Maasto on muhkuraista.
Tervahauta 1: Tervahauta on erittäin epämääräinen. Se erottuu laakeana, lähes 20-metrisenä painanteena. Eteläreunan valli ulottuu selvimmin. Vallissa on hiiltä. Tervahaudassa ei ole halssia.
Tervahauta 2 ja 3: Ks. alakohteet.

Tuomivirta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tuomivirran itäpuolella, vajaa kilometri Hyrynjärven rannasta länteen. Kangas on vastikään hakattu. Kannot on jätetty korkeiksi. Haudan päällä kasvaa leppää ja koivua.
Tervahauta on jyrkkäpiirteinen. Se on halkaisijaltaan noin 16 m. Vallit nousevat jyrkästi maastosta ja laskevat loivasti keskuspainanteeseen. Haudan ympärillä on palo-oja. Noin 5 metrin mittainen halssi on suunnattu alarinteeseen.

Rehvelinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee Hyryn kirkolta vajaat 10 km länteen. Kankaalla on pari kymmentä tervahautaa sekä savottakämpän jäännökset. Kangas jää Rehvelinjärven ja Halttusjärven väliin, kankaan eteläpuolelle jää Hoikkajärvi. Kangasta ympäröivät soistumat järvien rannoilla, itse kangas on pääosin kuivaa männikköä. Tervahaudan kohdalla kasvaa varttunut kasvatusmännikkö. Kuvion raja kulkee haudan kaakkoispuolella.
Tervahauta on selkeästi maastossa erottuva säännöllisen pyöreä kehä, jonka halkaisija on noin 14 m. Vallit ovat matalahkot ja nelisen metriä leveät. Painauma keskellä on loiva. Kehää ympäröi paloura. Halssi on suunnattu kaakkoon, alarinteeseen, joka on kohdalla loiva. Halssilla on pituutta viitisen metriä. Se on kapea ja reilusti metrin syvyinen. Aluskasvillisuus peittää koko tervahautaa. Sen valleilla kasvaa suuria mäntyjä.

Meriläisaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Meriläisenaho sijaitsee Hyryn pohjoisreunalla muutaman sadan metrin päässä Suomussalmen kunnan rajalta, 5-tien itäpuolella. Riihivaaran metsäautotie kulkee pari kilometriä ahon eteläpuolelle, paikalle johtaa huonokuntoinen tien pohja. Matkaa 5-tielle lännessä on linnuntietä noin 5 km. Metsäkuvio on hakattu muutamia vuosia sitten ja alueelle on istutettu mäntyä. Aholla on pystyssä muutamia yksittäisiä puita ja keloja. Tervahaudan päälle on jätetty pieni rykelmä mäntyjä, kuusia ja koivun taimia. Kangas on kuivaa, maasto laskee koilliseen suolle.
Tervahauta on halkaisijaltaan vain noin 10 m. Se on rakennettu ahon itälaidalle loivaan suolle viettävään rinteeseen. Vaikka vallit kohoavat tasaisella alueella vain joitakin kymmeniä senttejä, erottuvat ne selvästi. Painauma keskellä on laakea ja puolisen metriä syvä. Vallin itäreunaa on kuovittu metsäkoneella ja näistä kaivannoista pilkistää runsaasti suuria hiiltyneen puun kappaleita. Myös alarinteeseen suunnatun halssin kohtaa on kaivettu, tosin ilmeisesti käsin. Halssi on neljä metriä pitkä ja metrin syvyinen.
Meriläisenahossa pitäisi olla tervahaudan lisäksi saunan jäännökset. Rakennuksen pohjaa ei kuitenkaan löydetty.

Matala-Kinnunen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matala-Kinnusen tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen eteläreunalla 1.5 km Kuhmon rajalta. Tervahauta on rakennettu matalalle kankaalle kahden pikku järven, Syvä-Kinnusen ja Matala-Kinnusen, väliin. Järvien välistä kulkee Kypärävaaraan vievä metsäautotie. Maasto järvien välissä on kosteaa, ja Matala-Kinnusen pohjoisrannalla on varaustupa. Tervahaudan kohdalla puusto on nuorta kasvatusmetsää. Maasto on suhteellisen tasaista. Välittömästi kohteen länsipuolella on pieni hakkuuaukea.
Tervahauta on säännöllisen pyöreä ja se erottuu maastossa hyvin siitäkin syystä, että kuvion harvennuksen yhteydessä päältä kaadetuista puista on jätetty metriset kannot. Hauta on halkaisijaltaan 15 m. Vallit ovat noin 5 m leveät ja kauttaaltaan 0.5 m korkeat. Haudan keskiosa on jyrkkäreunainen ja 0.5 m syvä. Haudan halssi on suunnattu länteen. Se on kuusi metriä pitkä ja haudan kupeella reilusti yli metrin syvyinen. Hautaa kiertää kapea palo-oja.

Kynäkosket 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kynäkoskien tervahaudat sijaitsevat Hyrynsalmella, Koirajärven ja Niemelänjärven välisen pitkän koskijakson itärannalla. Matkaa Kuhmontielle on vajaat 1.5 km. Ympäristö kasvaa varttunutta havumetsää, rannan tuntumassa on myös runsaasti lehtipuita. Rinne tervahaudan kohdalla laskee jyrkästi. Haudan päällä kasvaa valtavia kuusia ja mäntyjä. Matkaa kosken rantaan on parikymmentä metriä.
Tervahauta on halkaisijaltaan 20 m. Se erottuu selvästi maastossa. Haudan vallit ovat 6 m leveät ja 0.5 m korkeat. Laaja kuoppa keskellä on lähes metrin syvyinen. Massiivinen halssi on suunnattu kohti rantaa. Se on kannasta kaksi metriä leveä. Sillä on pituutta viisi metriä ja syvyyttä metri. Polku kulkee haudan yli aivan halssin päältä.

Kynäkosket 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kynäkoskien tervahaudat sijaitsevat Hyrynsalmella, Koirajärven ja Niemelänjärven välisen pitkän koskijakson itärannalla. Matkaa Kuhmontielle on vajaat 1.5 km. Ympäristö kasvaa varttunutta havumetsää, rannan tuntumassa on myös runsaasti lehtipuita. Kolmen tervahaudan rykelmä sijaitsee Koirajärven itärannan suvantopaikassa jyrkähkössä rinteessä.
Tervahauta 1: Tervahauta on halkaisijaltaan 18 m. Sen vallit eivät ole kovin korkeat, mutta hauta erottuu sammalpeitteisessä maastossa hyvin. Haudan päällä kasvaa tiheä rykelmä nuoria kuusia. Vallin päällä on useita syviä, jo kauan aikaa sitten kaivettuja, kuoppia. Osa niistä voi olla eläinten tekosia. Rantaan suunnattu halssi on 5 m pitkä. Se on kannasta kaksi metriä leveä ja sillä on syvyyttä reilu metri.
Tervahaudat 2 ja 3: Ks. alakohteet.

Puronrantoaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen koillisosassa Ison Hakojärven kaakkoispuolella Joutensärkän pohjavesialueen lounaisnurkalla. Hauta on särkkää kiertävien hiekkateiden risteyksessä. Särkkä kasvaa komeaa männikköä haudan kohdalla. Välittömästi sen kaakkoispuolella aukeaa Särkkäsuo. Tervahaudan kohta on tasaista maata.
Hauta on säännöllisen pyöreä ja sen halkaisija on 12 m. Sen vallit ovat puoli metriä korkeat, mutta ne erottuvat kangasmaastossa hyvin. Vallia kiertää kauttaaltaan matala oja. Haudan keskiosa on laakea. Halssi on suunnattu tasaisella maalla kohti harjua. Se on kannasta pari metriä leveä ja metrin syvyinen. Halssi on neljä metriä pitkä. Haudan päällä kasvaa nuoria mäntyjä.

Särkkäsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen koillisosassa 1.5 km Isolta Hakojärveltä kaakkoon. Välittömästi haudan pohjoispuolella kohoaa Joutensärkkä ja haudan eteläpuolella aukeaa Särkkäsuo. Hauta on rakennettu kumpuilevalle kankaalle. Metsäautotie kulkee 30 m haudan pohjoispuolella. Puusto haudan kohdalla on varttunutta metsää. Aluskasvillisuus on matalaa.
Tervahauta on halkaisijaltaan 17 m. Sen vallit ovat särkän puolella erittäin matalat, suon puolella noin metrin korkuiset. Vallin päällä on joitakin kuoppia. Tuulenkaadosta pilkistää isoja hiilenkappaleita. Pohjoisreunalle on kasattu hakkuujätettä. Haudan keskiosa on laakea ja noin 30 cm syvä. Haudan massiivinen halssi on suunnattu lähes kankaan suuntaisesti. Halssi yltää pitkälle vallin sisälle. Se on juuresta kolme metriä leveä ja kapenee loivasti. Pituutta sillä on seitsemän metriä ja syvyyttä yli puoli toista. Tervahaudan valleilla kasvaa kookkaita mäntyjä.

Iso Hakojärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa sijaitsee Ison Hakojärven etelärannalla Hyrynsalmen koillisosassa. Hautojen itäpuolella on laaja Joutensärkkä, josta jatkuu pieni Särkkäkangas järvelle saakka. Tervahaudat on rakennettu tämän särkän etelärinteeseen vajaan kahdenkymmenen metrin päähän rannasta. Järven eteläranta on muutoin suota. Kangas kasvaa varttunutta kasvatusmännikköä. Myös ympäristön soilla kasvaa suuria puita. Ranta on lepikkoinen ja tervahautojen kohdalla rehevä. Aluskasvillisuudessa on runsaasti suopursua ja katajaa.
Tervahaudat sijaitsevat rannalla muutaman kymmenen metrin etäisyydellä toisistaan.
Ensimmäinen tervahauta on halkaisijaltaan 12 m. Vallit ovat kapeat ja matalat. Kuoppa keskellä on laakea. Haudan kokoon nähden jykevä halssi on suunnattu kohti rantaa. Halssi on kannasta 2.5 m leveä. Se on neljä metriä pitkä ja puolitoista syvä. Sen reunoilla on tukevat palteet. Haudan päällä kasvaa nuoria lehtipuita.

Matosärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matosärkän tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen koillisosassa Joutensuon soidensuojelualueen eteläpuolella. Tervahauta jää aluetta halkovan metsäautotien eteläpuolelle. Kössönsuo jää parisataa metriä tervahaudan eteläpuolelle. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu ja vastikään muokattu. Tervahaudan kohdalla ei maanmuokkausta ole tehty. Minkäänlaista suoja-aluetta ei täälläkään ole jätetty. Tervahaudan päällä kasvaa muutamia nuoria lehtipuita. Tervahauta on soma ja pieni. Sen halkaisija on kymmenen metriä. Vallit ovat säännölliset ja noin puoli metriä korkeat. Vallin ulkoreunaa kiertää pienten kuoppien nauha. Painanne keskellä on halkaisijaltaan noin neljä metriä. Se on reilun puolen metrin syvyinen. Tervahauta on rakennettu kumpuilevalla kankaalla pieneen notkelmaan siten, että etelärinteeseen suunnattu halssi nousee loivaan ylärinteeseen. Halssi on viisi metriä pitkä ja kannasta metrin levyinen sekä metrin syvyinen. Tervahauta on muutoin täysin aluskasvillisuuden peitossa paitsi että vallin kunttaa on rouhaistu pieneltä alalta. Täältä on paljastunut runsaasti hiilenkappaleita.

Ryötinpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyrynsalmella, aivan Suomussalmen kunnan rajalla. Se on rakennettu aivan Ryötinpuron niskalle muutamia satoja metrejä Ala-Valkeaisesta länteen. Puro on runsasvetinen ja useita metrejä leveä. Sen yli kulkee silta vanhan tienpohjan kohdalla joitakin satoja metrejä lounaaseen tervahaudalta. Haudan kaakkoispuolella on kumpuileva Valkeiskangas. Lounaispuolella aukeaa laaja soidensuojelualue. Vanha tienpohja jatkuu useita kilometrejä haudan länsipuolella, jossa on kapea kaistale talousmetsää. Haudan kohdalla kasvaa varttunutta havumetsää. Kasvillisuus on rehevää purosta johtuen. Moisiovaaran kylä on puolenkymmentä kilometriä tervahaudalta etelään.
Tervahauta sijaitsee puron yläpuolisella kumpareella joitakin kymmeniä metrejä puron rannasta. Hauta on halkaisijaltaan 18 m ja se erottuu maastossa hyvin. Sen vallit ovat kauttaaltaan yli puoli metriä korkeat. Vallit ovat leveät ja kuoppa keskellä lähes metrin syvyinen. Iso halssi on suunnattu purolle päin. Se on kannasta 2.5 m leveä ja noin metrin syvyinen. Pituutta halssilla on viisi metriä ja se kapenee jyrkästi. Tervahauta on kokonaan aluskasvillisuuden peitossa. Sen päällä on suurien puiden lisäksi joitakin tuulenkaatoja.

Koistispuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyrynsalmella parisataa metriä Suomussalmen rajasta, Säynääjärven pohjoispuolella. Kunnan rajalla on kapea kaistale talousmetsää, jolla tervahauta sijaitsee. Kaistaleen etelä- ja lounaispuolella on laaja Joutensuon soidensuojelualue. Metsäkuvio haudan ympärillä kasvaa reilu viisivuotiasta taimikkoa. Maaperä on kivikkoista eikä sitä ole muokattu. Kangas on kumpuilevaa. Hauta on rakennettu notkelmakohtaan, mahdollisesti vähäkivisyyden vuoksi. Vanha tienpohja kulkee aivan haudan pohjoispuolella.
Tervahauta on selvärajainen, mutta se ei erotu notkelmasta kovin kauas. Se on halkaisijaltaan 14 m. Hautaa kiertää puoli metriä leveä palo-oja. Kuoppa keskellä on laakea. Halssi on suunnattu kohti etelää. Se on metrin levyinen ja metrin syvyinen. Pituutta halssilla on viisi metriä. Haudan päällä kasvaa sammalta, kanervaa ja jäkälää sekä muutamia männyntaimia.

Rajakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rajakankaan tervahauta sijaitsee Hyryn Mikitänpään kaakkoispuolella 100 m Kuhmon rajalta. Tervahaudan ympäristö on kuivaa kangasta, jonka ympäristössä on laajoja soistumia. Iso ja Pieni Särkijärvi jäävät tervahaudan länsipuolelle. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu ja mätästetty. Kuusentaimia on istutettu ilmeisesti kesällä 2014. Kangas on täynnä hakkuujätettä. Sitä on kasattu myös rumasti selvästi nauhoitetun haudan päälle. Haudan ympärille ei ole jätetty minkäänlaista suoja-aluetta. Maata on muokattu valleihin saakka.
Tervahauta on pieni. Sen halkaisija on vain noin 10 m. Vallit ovat noin 0.5 m korkeat ja 2-3 m leveät. Painauma keskellä on muutamia kymmeniä senttejä syvä, mutta selvästi erottuva. Haudan halssi on suunnattu loivaan alarinteeseen kohti Kuhmoa. Halssi on 1.5 m leveä, voimakkaasti kapeneva ja noin neljä metriä pitkä. Syvyyttä sillä on toista metriä. Tervahaudan vallilta on maanpinta rikkoutunut pieneltä alalta ja kuntan alta pilkistää hiilenkappaleita. Muutoin hauta on aluskasvillisuuden ja hakkuujätteen peitossa.

Särkänmännikkö 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Särkänmännikkö on kumpuilevaa kangasta Hyryn Mikitänpään kaakkoispuolella. Matkaa Kuhmon rajalle on joitakin kilometrejä. Alueella vuorottelevat matalat kankaat ja soistumat. Muutaman kilometrin säteellä tervahaudasta on useita pikkujärviä, jotka ovat yhteydessä toisiinsa purojen ja pienten jokien kautta. Haudalta kilometri pohjoiseen on Ruuhijärvi ja kilometri etelään Pajujärvi. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on varttunutta kasvatusmännikköä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 16 m. Sen vallit ovat suhteellisen matalat mutta lähes viisi metriä leveät. Laakea painauma keskellä on noin 70 cm syvä. Lähes pari metriä syvä halssi on suunnattu itään suolle päin. Halssi on pari metriä leveä ja neljä metriä pitkä. Se kapenee jyrkästi. Hauta erottuu selvästi maastossa. Se on kokonaan aluskasvillisuuden peitossa. Sen päällä kasvaa useita suuria mäntyjä.

Särkänmännikkö 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Särkänmännikkö on kumpuilevaa kangasta Hyryn Mikitänpään kaakkoispuolella. Matkaa Kuhmon rajalle on joitakin kilometrejä. Alueella vuorottelevat matalat kankaat ja soistumat. Muutaman kilometrin säteellä tervahaudasta on useita pikkujärviä, jotka ovat yhteydessä toisiinsa purojen ja pienten jokien kautta. Haudalta kilometri pohjoiseen on Ruuhijärvi ja kilometri etelään Pajujärvi. Metsäkuvio tervahaudan ympärillä kasvaa varttunutta puustoa. Lähes kaikkiin tervahaudan alapuolella oleviin mäntyihin on isketty kirveellä pilkkoja.
Tervahauta on rakennettu suolle viettävään rinteeseen. Se on halkaisijaltaan vain noin 10 m, mutta se erottuu maastossa hyvin, osittain lähes 70 cm syvän keskikuopan ansiosta, osittain siitä syystä, että hautaa ympäröi palokuoppien nauha. Halssi on suunnattu lounaaseen suolle. Se on lähes kaksi metriä leveä ja yli 1.5 m syvä. Halssi kapenee jyrkästi. Se on noin neljä metriä pitkä. Tervahauta on kokonaan aluskasvillisuuden peitossa. Sen päällä kasvaa nuoria kuusia.

Valtasenaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Valtasenaho sijaitsee Hyryn Mikitänpään kaakkoispuolella vajaa kilometrin Pajujärveltä pohjoiseen ja reilut kolme kilometriä Kuhmon rajalta. Ahoa ympäröivät laajat suot ja sen itäpuolella kiemurtelee Pajujoki. Valtasenaho kasvaa varttunutta männikköä. Tervahaudan ympäristöstä on irrotettu kunttaa pitkiä suikaleita. Metsäautotie kulkee noin kymmenen metriä haudan pohjoispuolella.
Vaikka hauta on massiivinen, ei se erotu erityisen selvästi haudan päällä kasvavan tiheän puuston ja pensaiden vuoksi. Hauta on halkaisijaltaan 16 m. Sen vallit ovat lähes metrin korkuiset ja viisi metriä leveät. Valleja kiertää palo-oja. Laakea painanne keskellä on reilun 0.5 m syvä. Etelää kohti suunnattu halssi on kaivettu valleja myöten. Se on 2.5 m leveä ja 1.5 m syvä. Sillä on pituutta 6-7 m. Halssi madaltuu jonkin verran, mutta ei kapene erityisen voimakkaasti.

Rehvelinkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu joitakin vuosia sitten.
Tervahauta 1: Tervahauta on pieni. Sen halkaisija on noin kahdeksan metriä. Haudan länsivallilla on tuulenkaato nostanut esiin runsaasti hiiltyneitä puunkappaleita. Vallit ovat joitakin kymmeniä senttejä korkeat. Kuoppa keskellä on puoli metriä syvä. Alarinteeseen suunnattua halssia on vaurioitettu useampaan otteeseen, eikä sen alkuperäisistä mitoista saa selvää. Haudan päällä kasvaa nuoria kuusia.
Tervahaudat 2 ja 3: Ks. alakohteet.

Rehvelinkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu joitakin vuosia sitten. Tervahauta sijaitsee aivan taimikon reunalla loivassa rinteessä. Se on hieman epämääräisen muotoinen ja halkaisijaltaan noin 10 m. Kartiomainen kuoppa keskellä on noin 70 cm syvä. Kuoppaan on laitettu runsaasti hakkuujätettä. Alarinteen puolella oleva halssi on vain noin 2.5 m pitkä, mutta se on toista metriä syvä. Sen ympärillä on selvät palteet. Tervahaudan päällä kasvaa nuoria mäntyjä.

Rehvelinkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu joitakin vuosia sitten.
Tervahauta on rakennettu lähes tasaiselle kohdalle. Se on säännöllisen muotoinen ja halkaisijaltaan noin 10 m. Vallit ovat noin 20 cm korkeat ja ajourat kulkevat haudan kahta puolta aivan valleissa kiinni. Kuoppa keskellä on reilu 0.5 m syvä. Halssi on suunnattu koilliseen. Se on kaivettu haudan keskeltä asti auki. Halssilla on pituutta neljä metriä ja se on lähes metrin syvyinen. Haudan päällä on matalaa aluskasvillisuutta sekä männyn taimia.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu joitakin vuosia sitten. Tervahauta on jyrkässä rinteessä, jonka alapuolisella suolla virtaa Rimminpuro. Rinnekaistale on jätetty hakkaamatta, joten tervahaudan päällä kasvaa muutamia suuria mäntyjä.
Tervahauta jyrkässä rinteessä on halkaisijaltaan 14 m. Sen ylävalli erottuu heikosti. Alareunalla valli on puolisen metriä korkea. Painauma keskellä on pyöreä ja matala. Kolme metriä pitkä halssi on suunnattu alarinteeseen suota kohti. Halssi on kapea ja noin 70 cm syvä.. Tervahaudan päällä on hieman risuja. Sen kaakkoisreunassa on suuri muurahaispesä.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Metsäkuvio, jolla tervahauta sijaitsee, on hakattu joitakin vuosia sitten. Tervahauta on kuviolla, joka kasvaa lähes uudistuskypsää komeaa männikköä. Maa viettää loivasti suolle.
Tervahauta erottuu selvästi harvassa männikössä. Sen päällä on vain matalaa aluskasvillisuutta. Hauta on halkaisijaltaan noin 12 m. Vallit ovat puolisen metriä korkeat. Kartiomainen kuoppa keskellä on lähes metrin syvyinen. Hauta on tyhjennetty keskeltä saakka. Halssi on suunnattu kosteikolle. Se on neljä metriä pitkä ja metrin syvyinen. Halssin reunoilla on palteita.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Tervahauta on kuviolla, joka kasvaa lähes uudistuskypsää komeaa männikköä. Maa viettää loivasti suolle.
Tervahauta 1: Tervahauta on halkaisijaltaan 18 m. Siinä on erittäin leveät vallit, jotka ovat yli puoli metriä korkeat. Kuoppa keskellä on laakea. Halssi on suunnattu kosteikolle itään. Halssi on neljä metriä pitkä ja vajaan metrin syvyinen. Sen ympärillä on leveät palteet. Haudan päällä kasvaa suuria mäntyjä, kuusia ja koivuja. Muutaman kymmenen metrin päässä on toinen tervahauta.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Tervahauta on Rehvelinjärven kaakkoispuolella kapealla metsäkuviolla, joka kasvaa pian uudistuskypsää männikköä, ja jonka molemmin puolin on laajat taimikkokuviot.
Tervahauta on erittäin epämääräisen muotoinen ja sen valleja on vaikea hahmottaa. Se on noin 12–14 m halkaisijaltaan. Sen päällä kasvaa suuria puita ja suopursua. Hauta on tyhjennetty keskeltä saakka. Parhaiten haudasta erottuu halssi, joka on suunnattu kohti etelää. Se on 2.5 m leveä, 1.5 m syvä ja neljä metriä pitkä.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Tervahauta sijaitsee taimikkokuvion alarinteessä parisataa metriä Hoikkajärven luoteisrannasta.
Tervahauta on halkaisijaltaan 10 m ja se erottuu selvästi rinteessä. Vallit ovat 0.5 m korkeat. Metsäkoneura viistää haudan alareunaa. Kuoppa keskellä on 70 cm syvä. Alarinteessä oleva halssi on vaatimaton. Se on vain pari metriä pitkä. Alareunan vallilla kasvaa suuri mänty ja kuopan keskellä kolme nuorta kuusta. Haudan päälle on kasattu hakkuujätettä.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Tervahauta sijaitsee Rehvelinkankaan eteläpään korkeimman kohdan kupeella, sen itäreunalla, keskellä
taimikkoa. Matkaa Hoikkajärven rantaan on noin 300 m.
Tervahauta sijaitsee rinteessä. Hauta on halkaisijaltaan 10 m. Sen vallit ovat 30 cm korkeat, mutta hauta erottuu suhteellisen hyvin maastossa. Kuoppa keskellä on puoli metriä syvä. Halssi alarinteen puolella on kaksi metriä leveä, neljä metriä pitkä ja toista metriä syvä. Halssin molemmin puolin on palteet. Haudan päällä kasvaa joitakin koivun, lepän ja pajun vesoja. Haudan päälle on heitetty hieman hakkuujätettä. Ajourat kulkevat aivan haudan vieressä.

Historiallinen; Rehvelinkangas sijaitsee vajaat 10 km Hyryn kirkolta luoteeseen. Se jää Rehvelinjärven ja Halttusenjärven väliin. Kangas on pääosin kuivaa männikköä, jolla on ollut runsaasti hakkuita viime vuosina. Kangas on kumpuilevaa. Järvien rantojen tuntumassa on runsaasti kosteikkoja. Alueella risteilee runsaasti metsäautoteitä. Kaksi tervahautaa sijaitsee vieri vieressä Rehvelinjärven kaakkoispuolella soistuman reunassa noin 250 m
rannasta. Rinteen metsäkuvio on uudistuskypsää komeaa männikköä.
Tervahauta 1: Jyrkähkön rinteen alareunassa oleva tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 m. Vallit ovat erittäin matalat. Samoin kuoppa keskellä on mitätön. Alarinteeseen suunnattu halssi on kolme metriä pitkä ja noin 70 cm syvä. Vaatimattomista mitoista huolimatta hauta erottuu suhteellisen hyvin maastossa. Sen päällä kasvaa useita nuoria puita sekä yksi kookkaampi mänty.

Saarijärvi (1000030042) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pikkuisen Saarijärven rannalla. Järvi puolestaan sijaitsee Ristijärven kunnan kaakkoisnurkassa muutamia kilometrejä Kuhmon kunnan rajalta ja vajaa kilometri rautatiestä etelään. Tervahaudalta on järvenrantaan matkaa viitisenkymmentä metriä. Tänne on jätetty hakkaamaton rantakaistale, joka kasvaa erirakenteista metsää. Saarijärven rannat ovat kosteat ja heinäiset monin paikoin vaikka haudan kohdalla onkin korkeampi kuiva kumpare. 1960-luvun lopun peruskartalle on merkitty rantaan rakennus haudan länsipuolelle noin sadan metrin päähän. Siitä ei ole enää mitään näkösällä, mutta ilmeisesti heinäisellä rannalla on ollut niittylato.
Tervahauta on puuston ja puskien peitossa, mutta jotakuinkin selvästi hahmotettavissa. Se on halkaisijaltaan noin 15 m. Vallit ovat noin 3 m, keskellä on laakea painanne. Hautaa kiertää palokouru. Halssi antaa kohden etelää, kosteikolle eikä suoraan järven suuntaan. Se on massiivinen ja selvästi maastossa erottuva. Pituutta sillä on noin seitsemän metriä.

Mäntyselkämä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntyselkämä on kumpuilevaa kangasta Ristijärven kaakkoisosassa lähellä Kuhmon rajaa. Alue jää Kuhmon tien eteläpuolelle. Kangas, jolla tervahaudat sijaitsevat, on vain muutamia satoja metrejä junaradan pohjoispuolella. Alueella on hakattu metsää laajoilla alueilla, puut ovat vielä osittain korjaamatta, joten istutus ei vielä ole alkanut. Tervahaudat on merkitty erinomaisesti leimikkoon. Ne on nauhoitettu ja kannot on jätetty yli metrin korkuisiksi. Haudat erottuvat aukiolla tämän vuoksi kauas.
Tervahauta 1: Itäisin tervahauta on halkaisijaltaan noin 13 metriä. Vallit ovat huomattavan leveät, nelisen metriä, ja ne ovat kaksiosaiset kauttaaltaan siten, että haudassa on ikään kuin kaksi kehää, sisempi ja ulompi. Painauma keskellä on pieni kuoppa. Halssi on suunnattu lähes ylärinteeseen, kohti pohjoista. Se on vallin harjalta katsottuna lähes kaksi metriä syvä mutta pituutta sillä on vain muutamia metrejä. Jostain syystä vallille on kuopaistu pieni kuoppa, joka on aivan täynnä hiilen palasia. Kaikki kolme tervahautaa sijaitsevat muutaman kymmenen metrin päässä toisistaan samalla rinteellä.
Tervahauta 2 ja 3: Ks. alakohteet.

Kuohunsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuohunsuo sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa lähellä Kuhmon rajaa. Suo jää Kuhmon tien eteläpuolelle. Kangas suon pohjoispuolella, jolla tervahauta sijaitsee, on vain muutamia satoja metrejä junaradan pohjoispuolella. Metsäkuviolla on laaja noin kymmenvuotinen taimikko, jonka keskelle, tervahaudan päälle ja ympärille, on jätetty hakkaamaton saareke. Puut ovat kuitenkin kaatuneet tuulessa pian ympäristön hakkuun jälkeen. Kaatuneita runkoja on sikin sokin haudan päällä. Muuten maan pinta on sammalen peitossa. Tervahaudan kohta on kuivaa kangasta, taimikko on mäntyä.
Tervahauta tasaisella kankaalla on erittäin suuri. Siinä on kaksi sisäkkäistä kehää, joista ulompi on noin 22 metriä, sisempi 15 halkaisijaltaan. Laakea painanne keskellä on noin seitsemän metriä halkaisijaltaan. Paloura kiertää ulommaista kehää. Halssi on suunnattu kohti länttä. Se on 4-5 m pitkä ja puolitoista syvä. Hautaa peittää paksu sammalkerros sekä tuulen kaatamia puita.

Hirvilamminsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hirvilamminsuo sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa lähellä Kuhmon rajaa. Suo jää Kuhmon tien eteläpuolelle. Kangas suon pohjoispuolella, jolla tervahauta sijaitsee, on vain muutamia satoja metrejä junaradan pohjoispuolella. Metsäkuviolla kasvaa varttuneita havupuita, enemmistönä mänty. Soistuma alkaa parikymmentä metriä tervahaudan itäpuolella. Hauta on rinteessä, joka kasvaa mustikkaa ja puolukkaa. Hauta on kokonaan sammalen peitossa.
Tervahauta on kompakti ja säännöllinen ympyrä. Se erottuu selvästi maastossa ja on myös nauhoin merkitty. Haudan halkaisija on 12 m, vallit ovat kolmimetriset. Painauma keskellä on laakea. Syvä ja lyhyt halssi on suunnattu alarinteeseen kohti soistumaa. Haudan päällä kasvaa pari vanhaa mäntyä, muutama on kaadettukin haudan päältä.

Juurikkasuo (1000030048) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Juurikkasuo sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa lähellä Kuhmon rajaa. Suo jää Kuhmon tien eteläpuolelle. Matkaa tervahaudoilta junaradalle on vajaa kilometri. Suon lounaispuolella kohoaa kangas, Mäntyselkämä, jonka eteläpäässä on kolme tervahautaa vieri vieressä. Pohjoispäässä on kaksi suurta hautaa kankaan reunalla kohdassa, jossa kangas laskee jyrkästi suolle. Kangas on aivan vastikään hakattu. Kannot tervahautojen päällä on jätetty yli metrin korkuisiksi.
Tervahauta 1: Tervahauta on suuri ja laakea, sen halkaisija on noin 20 metriä. Kankaan puolella valli ei juurikaan erotu, muuten se on matala ja lähes 6 metriä leveä. Halssi on suunnattu jyrkässä rinteessä suolle. Sen pituus on kymmenisen metriä ja parhaimmillaan se on 2.5 - 3 m syvä. Palouria tai -kuoppia ei haudan ympärillä erotu.

Hoikkalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hoikkalampi sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa lähellä Kuhmon rajaa, Tuomaanvaaran itäpuolella. Lampi jää Kuhmon tien eteläpuolelle ja rautatien pohjoispuolelle. Tervahauta sijaitsee lammen luoteispäässä kankaalla, joka laskee loivasti kohden lampea. Metsäautotie kulkee parikymmentä metriä länteen haudalta. Maasto on hieman kosteaa, aluskasvillisuus puolukka-juolukka -tyyppiä. Metsäkuvio on varttunutta kasvatusmetsää.
Pieni ja soma tervahauta on kauniin pyöreä. Sen halkaisija on noin 12 m. Vallit ovat kolme metriä leveät, painauma keskellä on laakea. Halssi osoittaa kohti etelää ja kosteikkoa. Halssi on lähes kahdeksan metriä pitkä ja puoli toista syvä. Tervahautaa kiertää nauha palokuoppia. Haudan päällä kasvaa enimmäkseen nuoria kuusia.

Pajupuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pajupuron tervahauta sijaitsee 1.5 km pohjoiseen Isolta Tuomaanjärveltä, 400 m Vartiukseen vievän tien pohjoispuolella. Pajupuro jää haudalta reilut 300 m itään. Tervahauta sijaitsee laajan kankaan alarinteessä kostean maan rajalla. Kankaan laita kasvaa männikköä, jota on vastikään harvennettu. Sammalpeitteisen haudan päälle on jätetty lähes pari metriä korkeat kannot.
Tervahauta erottuu hyvin maastossa, sen halkaisija on noin 14 m. Keskellä oleva kuoppa on laakea. Matalat vallit ovat noin kolme metriä leveät. Haudan halssi on suunnattu itään kosteikolle päin. Halssi on viitisen metriä pitkä. Sen suulla on kasvanut kuusi, joka on kaadettu. Kuusen juurella halssin suulla on isoja tuohenriekaleita sammaleen seassa. Voi olla, että halssin suu on ollut tuohella eristetty.

Pajupuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa vajaa puolitoista kilometriä Ison Tuomaanjärven pohjoispuolella. Vartiukseen vievä tie kulkee noin 150 metriä tervahaudan eteläpuolella. Hauta on rakennettu loivasti laskevan kankaan eteläreunalle. Kosteikko alkaa välittömästi haudan eteläpuolella. 15 metrin päässä haudalta kosteikolle on lähde, jonka reunalle on rakennettu pitkokset. Lähteessä on runsaasti vettä. Kankaalla on tehty harvennushakkuita.
Tervahauta on suuri, halkaisijaltaan noin 18 m. Sen vallit ovat leveät ja yli puoli metriä korkeat. Keskustan kuoppa on halkaisijaltaan noin 6 m ja vallin harjalta katsottuna noin metrin syvyinen. Halssi on suunnattu lähteelle. Se on jyrkkäreunainen ja neljä metriä pitkä. Haudan päällä kasvaa runsaasti suuria puita. Aluskasvillisuus peittää koko haudan.

Hongikonselkonen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa Hongikonselkosella, parikymmentä metriä Vartiukseen vievän tien pohjoispuolella. Hauta sijaitsee kankaan laidalla kapean kosteikon reunalla. Kangas on mäntyvaltaista havumetsää, jossa on vastikään tehty harvennushakkuita. Metsäkoneen syvät ajourat kulkevat aivan haudan eteläreunalla. Ura on vaurioittanut haudan halssia.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14 m. Ylärinteen puolelta valli erottuu vain heikosti. Alarinteessä se putoaa yli 0.5 m. Haudan ympärillä on nauhana erilaisia palokuoppia. Ajoura katkaisee halssin alapään. Koko halssi on ilmeisesti kaivettu pois, sillä kapea oja kulkee haudan keskeltä läpi vallien. Hauta on aluskasvillisuuden peitossa. Sen reunoilla on useita yli kaksimetrisiä kantoja.

Loukunselkonen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Loukunselkonen sijaitsee Risrijärven kaakkoisosassa, 2.5 km luoteeseen Isolta Tuomaanjärveltä. Tervahaudat sijaitsevat Vartiukseen vievän tien eteläpuolella. Tältä ti??eltä haarautuu Selkosen länsireunalla metsäautotie kohti etelää. Tervahaudat sijaitsevat parisataa metriä metsäautotien länsipuolella. Loukunnselkosen pohjoispuolisessa rinteessä hautojen eteläpuolella on kapea kosteikko. Haudat sijaitsevat suhteellisen jyrkässä rinteessä mäntyvaltaisessa havumetsässä, jossa on tervahautojen kohdalla alapuolisesta kosteikosta johtuvaa rehevyyttä. Kaikkien hautojen päällä kasvaa suuria puita sekä runsaasti katajia.
Tervahauta 1: Tervahauta on suuri ja korkea. Sen halkaisija on 18 m. Kuoppa keskellä on halkaisijaltaan lähes 10 m. Se on vallin harjalta katsottuna 2.5 m syvä. Rinteen yläpuolinen valli ei ole erityisen korkea. Reunoilla ja alarinteessä valli sitä vastoin on yli 2 m korkea. Halssi on luonnollisesti suunnattu alarinteeseen kosteikolle. Se on katajien peitossa, pitkä ja kapea.
Tervahauta 2 ja 3: Ks. alakohteet.

Myhkyri (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Myhkyrin tervahauta sijaitsee Ristijärven kaakkoisosassa Ison Tuomaanjärven eteläpuolella, Myhkyrinimisen kukkulan eteläpuolella. Alueella kulkeva metsäautotie jää noin 50 metriä haudan pohjoispuolelle. Parisataa metriä etelässä kulkee junarata. Hauta on tehty kankaan reunaan kosteikon yläpuolelle. Puusto alueella on varttunutta männikköä.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Sen yläreunan valli tuskin erottuu. Kosteikon puolella valli on selkeämpi ja toista metriä korkea. Kuoppa keskellä on laakea. Kosteikolle suunnattu halssi on lyhyt, mutta juureltaan syvä, ja se häviää kosteikolle.

Laahtanen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laahtanen on noin 2.5 km pitkä, kapea luode-kaakkosuuntainen järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Järven molemmin puolin on kumpuilevia kankaita, länsipuolella ranta on paikoin kosteaa. Sotkamontie kulkee järven itärantaa. Rautatie kulkee aivan järven pohjoispäässä. Kankaat Laahtasen rannalla kasvavat komeaa männikköä. Kangas on kuivaa. Tervahautojen pohjoispuolella muutaman sadan metrin päässä on rykelmä hiilimiiluja.
Tervahauta 1: Tervahauta on pieni, halkaisijaltaan noin 8 m. Se erottuu maastossa hyvin, noin 15 m päässä rannasta. Haudan vallit ovat vain pari metriä leveät. Kuoppa keskellä on pyöreä ja 30 - 40 cm syvä. Vallin yläreuna on matala. Järven puolella valli erottuu selvemmin. Halssin kohtaa on myöhemmin kaiveltu. Tervahaudan pohjoispuolisista miiluista tervahauta poikkeaa säännöllisen muotonsa, keskustan syvennyksen ja halssin perusteella.

Laahtanen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laahtanen on noin 2.5 km pitkä, kapea luode-kaakkosuuntainen järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Järven molemmin puolin on kumpuilevia kankaita. Järven länsipuolella ranta on paikoin kosteaa. Sotkamontie kulkee järven itärantaa. Rautatie kulkee aivan järven pohjoispäässä. Kankaat Laahtasen rannalla kasvavat komeaa männikköä. Kangas on kuivaa.
Suuri tervahauta sijaitsee noin 15 m rannasta järven kaakkoiskulmalla joitakin kymmeniä metrejä laavulta etelään. Hauta on säännöllisen pyöreä ja sen halkaisija on 18 m. Vallit ovat noin 6 m leveät ja kauttaaltaan lähes metrin korkuiset. Vallilla on paksu nokikerros. Tervahaudan keskellä on mätäs, joka on syntynyt jo ammoin kaatuneen tuulenkaadon päälle. Mättäässä on runsaasti hiilen kappaleita ja suuria rautakuonan palasia. Halssi on suunnattu kohti rantaa ja sen päälle on kasattu puuta ja risuja, joten sen mitoista ei saa
selvää.

Laahtanen 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laahtanen on noin 2.5 km pitkä, kapea luode-kaakkosuuntainen järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Järven molemmin puolin on kumpuilevia kankaita, järven länsipuolella ranta on paikoin kosteaa. Sotkamontie kulkee järven itärantaa. Rautatie kulkee aivan järven pohjoispäässä. Kankaat Laahtasen rannalla kasvavat komeaa männikköä. Kangas on kuivaa. Järven lounaispäässä kapean rantakaistaleen takana maasto on kosteampaa.
Tervahauta 1: Pieni tervahauta sijaitsee rinteessä rantakaistaleen takana taimikossa. Se on halkaisijaltaan noin 10 m. Ylärinteen puoli on tuhoutunut. Haudan päältä on ajettu metsäkoneella. Jyrkkä alareuna on ehjä. Valli on täällä 2.5 m leveä. Neljä metriä pitkä ja metrin syvyinen halssi on suunnattu alarinteeseen. Haudan keskellä on pieni kuoppa. Päällä
kasvaa nuoria mäntyjä.

Historiallinen; Laahtanen on noin 2.5 km pitkä, kapea luode-kaakkosuuntainen järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Järven molemmin puolin on kumpuilevia kankaita, järven länsipuolella ranta on paikoin kosteaa. Sotkamontie kulkee järven itärantaa. Rautatie kulkee aivan järven pohjoispäässä. Kankaat Laahtasen rannalla kasvavat komeaa männikköä. Kangas on kuivaa. Järven lounaispäässä kapean rantakaistaleen takana maasto on kosteampaa. Tervahauta sijaitsee rantakaistaleella noin 50 m päässä rannasta. Polku kulkee parin metrin päässä tervahaudasta.
Tervahauta on säännöllisen pyöreä ja hyvin selvästi erottuva. Sen päällä kasvaa sammalta, varpuja ja suuria puita. Tervahauta on halkaisijaltaan 18 m. Sen vallit ovat kauttaaltaan noin metrin korkuiset. Painauma keskellä on säännöllisen laakea. Halssi on suunnattu kohti etelää eikä järvelle päin. Halssi on kannasta kaksi metriä leveä. Sillä on pituutta neljä metriä ja syvyyttä metri.

Raja-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raja-ahon tervahauta sijaitsee Laahtaselta 1.5 km eteläkaakkoon ja Sotkamontieltä noin 300 m länteen. Raja-ahon talo tien varressa sijaitsee reilut 200 m itään tervahaudalta. Tervahaudan pohjoispuolinen metsäkuvio on nuorta kasvatusmännikköä. Haudan alapuolella on yksityisomistuksessa oleva kosteikko, jolla kasvaa lähinnä nuoria koivuja. Tervahauta sijaitsee kuvioiden vaihtumiskohdassa. Kohteen pistemäinen sijaintitieto on kymmenen metriä yksityismaan puolella, mutta käytännössä tervahauta on aivan yksityisen ja valtion maan rajalla. Haudan valleilla kasvaa nuoria havupuita, koivuja sekä tiheä katajikko, joten tervahauta on hyvin vaikeasti hahmotettavissa.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 m. Keskellä on laakea painanne ja vallit ovat muutaman metrin levyiset. Halssi on suunnattu kosteikolle. Se on muutaman metrin mittainen.

Historiallinen; Laahtasen luoteisrannalla on neljä tervahautaa. Laahtanen on 2.5 km ja kapea luode-kaakko -suuntainen järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Vartiuksen rata kulkee välittömästi järven pohjoispäässä.
Tervahauta 1: Tervahauta sijaitsee kapealla metsäkuviolla, joka on järven rantaan laskevaa kangasta. Järven ranta tervahaudan kohdalla on kostea. Haudan kohdalla kasvaa
varttunutta havupuuvaltaista metsää. Haudan yläpuolinen kuvio kasvaa taimikkoa.
Tervahauta on pyöreä, halkaisijaltaan noin 18 m. Sen noin kuusi metriä leveät vallit erottuvat selvästi noin puoli metriä korkeina. Vallin ulkoreunaa kiertää pieni oja. Syvennys haudan keskellä on laakea, ja halssi on suunnattu alarinteeseen. Halssi on kolme metriä pitkä ja metrin syvä.
Tervahaudat 2, 3 ja 4: Ks. alakohteet.

Haukilamminvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Haukilamminvaara sijaitsee Ristijärven eteläosassa vajaa kilometri Sotkamon rajalta. Vaaran rinteillä on lukuisia tervahautoja. Osa niistä on Sotkamon puolella, osa yksityismaalla. Välittömästi Sotkamontien eteläpuolella kuivalla kankaalla on yksittäinen tervahauta. Kangasta on harvennettu ja tervahaudan päälle on jätetty korkeat kannot. Maaperä on kuivaa, puusto varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 18 m. Sotkamontien penkka on vaurioittanut haudan länsivallia. Vallit ovat noin kuusi metriä leveät ja joitakin kymmeniä senttejä korkeat lukuun ottamatta pohjoisreunaa, jossa maa laskee jyrkästi. Neljä metriä pitkä halssi sijaitsee pohjoisreunalla. Syvyyttä halssilla on 1.5 m. Kuoppa haudan keskellä on laakea. Tien leikkauksessa on runsaasti hiiltä. Haudan vallille on kaapaistu kuoppa, jossa näkyy runsaasti suuria hiiltyneen puun kappaleita.

Haukilamminvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Haukilamminvaara sijaitsee Ristijärven eteläosassa vajaa kilometri Sotkamon rajalta. Vaaran rinteillä on lukuisia tervahautoja. Osa niistä on Sotkamon puolella, osa yksityismaalla.
Kolmen tervahaudan rykelmä sijaitsee Sotkamontieltä itään erkanevan metsäautotien pohjoispuolella, muutaman kymmenen metrin etäisyydellä toisistaan. Kangas on tiheää nuorta metsää. Maasto on laajemmin pienten kankareitten ja suolampareitten mosaiikkia.
Tervahauta 1: Tervahauta on hieman epämääräisen pyöreä, ja se on halkaisijaltaan noin 14 m. Vallilla ja sen kupeella on useita suuria mättäitä. Suuri kartiomainen kuoppa keskellä on toista metriä syvä. Halssi kulkee vinosti haudan pohjoispuolella kohti kosteikkoa. Se on neljä metriä pitkä ja 1.5 m syvä. Muutaman havupuun lisäksi haudan päällä kasvaa katajaa ja nuoria lehtipuita.
Tervahaudat 2 ja 3: Ks. alakohteet.

Sikovirta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sikovirran tervahauta sijaitsee Emäjoen varrella Jokikylän pohjoispuolisen Sikovirran rannalla. Alueella on pienehkö palanen valtion maata, joka jää Jokikylän kohdalla joen länsirannalle Viitostien länsipuolelle. Tervahauta on aluetta halkovan metsätien reunassa voimalinjan alla. Kuvio on varttunutta kasvatusmetsää, mutta tervahaudan kohta on voimalinjan vuoksi puoliksi puuton. Sen päällä kasvaa tiheästi pajukkoa ja koivuntaimia. Tervahautaan on myös kerätty risuja, joten näkyvyys on huono.
Tervahauta on rakennettu pienen kumpareen reunalle. Se on halkaisijaltaan noin 18 m. Vallit ovat leveät ja koillisreunalta, jossa halssi sijaitsee, hyvin jyrkät. Muualla valli erottuu reilun 0.5 m korkuisena palteena. Painauma keskellä on lähes metrin syvyinen. Tervahauta on tyhjennetty aivan sen keskeltä saakka. Halssi jatkuu joitakin metrejä haudan ulkopuolelle, missä se on toista metriä syvä.

Pärekangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pärekankaan tervahauta sijaitsee Emäjoen varrella Jokikylän luoteispuolella Kalmosaarta vastapäätä. Alueella on pienehkö palanen valtion maata, joka jää Jokikylän kohdalla joen länsirannalle Viitostien länsipuolelle. Tervahauta on joelle laskevan jyrkän rinteen alaosassa soistuman reunalla, noin 100 m jokirannasta. Metsäkuvio kasvaa tiheää, varttunutta kuusikkoa. Aluskasvillisuus on hyvin matalaa ja näkyvyys on erinomainen.
Tervahauta on säännöllisen pyöreä ja sen halkaisija on noin 14 m. Vallit erottuvat selvästi kauttaaltaan. Ne ovat reilu 0.5 m korkuiset, lukuun ottamatta haudan itälaitaa, jossa maasto laskee jyrkästi suolle. Vallit ovat leveät. Kartiomainen kuoppa keskellä on halkaisijaltaan vain muutamia metrejä, mutta syvyyttä sillä on metrin verran. Hauta on tyhjennetty kuopan keskeltä saakka. Halssi on lyhyt, mutta toista metriä syvä. Hautavallien ulkopuolella on useita suuria kuoppia. Haudan päällä kasvaa kymmenkunta suurta kuusta.

Karjovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Karjovaara sijaitsee Jokikylän koillispuolella pari kilometriä Emäjoelta länteen. Vaaran laki kohoaa yli 120 m jokirannasta. Vaaran laella on pieni yksittäinen valtion metsäpalsta. Tervahauta sijaitsee lähes vaaran laella pienen lakinotkelman kupeessa. Metsäkuvio on kuusivaltaista varttunutta metsää, jossa aluskasvillisuus on matalaa. Hauta erottuu maastossa hyvin. Tervahauta sijaitsee jyrkässä rinteessä. Se on halkaisijaltaan noin 12 m. Vallit ovat leveät ja noin 0.5 m korkeat. Kuoppa keskellä on vain muutaman metrin suuruinen. Hauta on tyhjennetty kuopan keskeltä saakka. Halssi jatkuu lakikosteikon suuntaan muutamia metrejä noin metrin syvyisenä. Haudan päällä kasvaa kuusia, koivuja ja leppä.

Autioaho (1000029996) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Autioahon torpan jäännös ja siihen topografisesti liittyvä tervahauta leimapuineen on kartoitettu Metsähallituksen inventoinneissa useana eri pisteenä, jotka kaikki on myös merkitty maastoon nauhoin. Tervahauta ja leimapuu jäävät tilan luoteispuolelle. Ne on dokumentoitu erillisenä jäännöksenä, koska torpan ja tervanpolton toiminnallinen yhteys on kyseenalainen. Autioaho sijaitsee Hyrynsalmen eteläosassa, kolmisen kilometriä Luvanjärveltä etelään ja reilu kilometri lounaaseen Kypärävaaralta. Paikalle tuo metsäautotie Kuhmoon johtavalta maantieltä. Autiovaaran kohdalla pieni hiekkatie haarautuu kahtia. Risteyksen reunasta alkaa hakkuuaukea, jolla useimmat torpan kiveyksistä sijaitsevat.
Autioahossa on kaksi rakennuksenpohjaa, jotka molemmat ovat todennäköisesti savupirtin jäännöksiä. Kolmas pienempi kiukaallinen rakennus, jota on arveltu saunaksi, sijaitsee välittömästi näiden länsipuolella. Saunan vieressä on peltoraunio. Pirttien pohjoispuolella on kaivo. Näiden lisäksi kiviaitaa erottuu vanhan pellon reunalla neljässä kohtaa, yksittäisiä peltoraunioita on dokumentoitu viisi kappaletta. Näiden lisäksi on merkitty vielä yksi peltoraunio aivan alueen pohjoispäähän. Autioahon pohjoisreunalla on tervahauta ja tästä vielä hieman eteenpäin leimapuu, ks. alakohteet.

Levälahdenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Viiksimonjärven eteläpuolella, osittain jyrkällä moreenirinteellä, jossa kasvaa varttunutta tuoreehkoa kasvatusmetsää.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka halkaisija on 7 m, kuopan halkaisija 4,5 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen järvellä päin, pituus n. 3 m ja syvyys 1,6 m.

Aittokangas 1 (1000030265) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aittokankaan eteläosassa ja Vuokin reitin eteläpuolella sijaitseva tervahauta hakkuualueella. Tervahauta on ympäröity tekopökkelöillä. Sen koillispuolella on säästöpuumetsä ilmeisesti luontaiseen painanteeseen liittyen.
Tervahaudan halkaisija oli noin 8 m, missä valli oli noin 3 m leveä, sitä ympäröivä oja noin 70–100 cm ja keskellä oleva syvennys noin 4 metriä. Aivan haudan keskellä oli pieni kuoppa, jonka halkaisija oli 60 cm ja syvyys 30 cm. Haudasta vei koilliseen noin 4 m pitkä ja 70 cm
leveä kanava eli halssi noin 9 m halkaisijaltaan olevaan painanteeseen. Painanne voi olla luonnonmuodostuma, mitä ihminen on muokannut kaivamalla. Painanteeseen oli jätetty säästöpuuryhmä.

Tornionsärkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tornionsärkän itäosassa ja Vuokin reitin eteläpuolella on kaksi tervahautaa mäntymetsässä, vapaa-ajan asumuksen länsipuolella.
Toinen on halkaisijaltaan noin 12 m ja syvyydeltään 1 m. Sen halssi on pohjoiseen ja se on vallillinen. Itäisempi tervahauta on halkaisijaltaan noin 8 m ja senkin halssi on pohjoiseen. Valutuslaitteisto on kaivettu pois. Myös tämä hauta on vallillinen ja sen syvyys on noin 1 m.

Tornionsärkkä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lähellä Tornionjärven rantaa sijaitsee tervahauta. Se on vallillinen ja halkaisijaltaan noin 7 m. Halssi on etelään ja noin 50 cm syvä.

Tornionsärkkä 4 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Veneenvetoura sijaitsee nuorta kuusta ja mäntyä kasvavassa metsässä Porraslammen ja Tornionjoen välissä ja kulkee poikittaissuuntaan Tornionsärkän ja Vuokin reitin yli. Se voi liittyä Vienan kauppaan, sillä se risteää Vuokin reitin kanssa Hyryn talon lounaispuolella ja vie Tornionjärven rantaa kohti, johon liittyy tietoa nk. Tornion kaupungin olemassaolosta. Mainittu kaupunki oli venekaupan paikka Vienan kauppaan liittyen.
Veneenvetoura alkaa Porraslammen rannasta ja kulkee yli Tornionsärkän kohti Tornionjärven rantaa. Porraslammen puoleisella särkän rinteellä se on v-muotoiseksi uraksi kaivettu ja kaartuu hieman luoteeseen särkältä järven rantaan laskeutuessaan. Rinteen alaosassa ura levenee tasannemaiseksi. V-muotoinen ura kulkee läpi särkän korkeimman laen kohdalla olevasta notkanteesta. Uran leveys vaihtelee pohjan 0,5 metrin urasta laitojen 3 metriä leveään reunaan. Särkän pohjoispuolisen osan pituus on noin 40 metriä. Tornionjärven puoleisella särkän rinteellä vetoura on tasainen ja terassoitu, noin 3 metriä leveä väylä ja hieman kaakkoon kaartuva. Se kulkee Tornionsärkän etelärinnettä ja on noin 50 metriä pitkä. Vapaa-ajanasunnolle vievän tien jälkeen uran loppupää näyttää seuraavan Tornionjärven rantaan venevalkamaan vievää tietä.

Ryöttisuo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Suomussalmen ja Hyrynsalmen nykyisellä rajalla, rajalinjan taitekohdassa on mäntymetsässä, Ryöttisuon pohjoispuolisella kohoumalla rajamerkki. Siinä on kivistä ladottu suorakaiteen muotoinen jalustaosa, jonka päällä on pystyssä kivi. Kiven kaakonpuoleiseen kylkeen on kaiverrettu N 9 ja lounaanpuoleiseen kylkeen Ruotsin kruunu ristillä. Rajamerkin ympäriltä etsittiin viisarikiviä, mutta kasvillisuuden alla tuntui kivi vain rajamerkin pohjoispuolella.

Käkisaaren kannas ja kanava (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kanava sijaitsee Oulujärven länsirannalla Käkisaaren länsipuolella.
Venäläiset sotilaat kaivoivat 1600-luvulla alavan niitty- ja suomaiseman läpi Käkisaaren kiveämättömän kanavan. Toisten tietojen mukaan kanava on tehty vasta 1700-luvulla.
Inventointi 2023: Kanava sijaitsee Oulujärven länsirannalla Käkisaaren länsipuolella. Ei uusia huomioita suhteessa vuoden 2017 tarkastukseen.

Myllylahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 9 m ja syvyys 0,5 m. Hauta on loiva, samoin vallit. Tuuletuskuopat ovat havaittavissa. Halssi laskee etelään päin, on 4 m pitkä ja 1 m syvä ja siinä on puujäänteitä.

Sänkikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee polun vieressä loivassa rinteessä, kuivalla mäntykankaalla, Koljatinjärven eteläpuolella. Tervahaudan reunoilla kasvaa halkaisijaltaan kookkaita puita ja päällä nuorta koivikkoa. Kohde on halkaisijaltaan 6 m ja hieman epäsymmetrinen. Vallit ovat vajaan metrin korkeat ja leveät. Halssi laskee luoteeseen ja se on kapea ja metrin syvä.

Likolahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Likolahden kaakkoisrannalla sijaitseva tervahauta, jonka halkaisija n. 9 m. Halssiura jatkuu tervahaudan keskelle ja itse halssi laskee järveen.Tervahaudan syvyys n. 50 cm ja se on tasapohjainen. Haudan päällä on paljon puustoa ja joitakin kaatuneita puita, joiden juuret ovat tuhonneet hautaa rikkomalla maanpintaa. Maanpinnalla näkyvillä tämän takia hiiltä.

Huotarinhaudanaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Huotarinhaudanahon kaakkoisrinteessä sijaitsevan ison tervahaudan halkaisija on 15 metriä. Tervahaudan vallit ovat 4 metriä leveät ja hauta on yli metrin syvä. Vallit ovat erityisen korkeat luoteessa ja pohjoisessa, missä on myös kaivettua ojaa. Halssi on kohti kaakkoa. Halssin pituus on noin 5 metriä. Sen eteläpuolella on syvä pieni kuoppa. Myös muualla tervahaudan ympärillä on vastaavia kuoppia. Tervahaudan yli on ajettu metsäkoneella.

Huotarinhaudanaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nuoressa ojitetussa mäntymetsässä sijaitseva tervahauta on muodoltaan lähes pyöreä. Sen itä-länsi -suuntainen halkaisija on 11 metriä ja etelä-pohjoissuuntainen halkaisija 9,5 metriä. Tervahaudan vallit ovat 3,5 metriä leveät ja haudan syvyys on noin 70-80 cm. Halssi on suoraan pohjoiseen. Halssin pituus on noin 5 metriä ja valutuslaitteisto on ilmeisesti kaivettu pois. Tervahaudan eteläpuolella on kuoppa. Tervahauta näkyy myös vinovalovarjosteaineistossa (LiDAR).

Porrasjoen myllyn paikka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Myllypaikka sijaitsee Myllysärkkien pohjoispuolella olevassa joen uomassa. Paikalla ei ole havaittavissa selviä myllyn rakenteita, mutta joen varressa on ihmisen kaivama uoma tai parantelema luonnonuoma. Lisäksi joen rannassa on nelisivuinen kaivanto, joka voi olla rantautumispaikka mutta myös myllyrakennuksen paikka. Myllyn paikka on merkitty sakaralla 1800-luvun pitäjänkarttaan.

Haukilamminsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivi-Kevätti -nimisen järven kaakkoisrannalla sijaitsevan Haukilamminsuon ympäröimän kannaksen pohjoisosassa on tervahauta, jonka halkaisija on noin 13 metriä ja syvyys noin 30-40 cm. Tervahaudan valli on kolme metriä leveä. Lähes 7 metriä pitkä ja kapea halssi laskee länteen. Tervahaudan ympäristöä on muokattu voimakkaasti metsätalouden toimenpiteiden yhteydessä. Puusto on kuitenkin jätetty korjaamatta tervahaudan päältä.

Tuppurinaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alun perin vinovalovarjosteaineistosta havaittu tervahauta, joka sijaitsee Ahvenvaaran eteläosassa etelään viettävässä rinteessä Tuppirinahon muistomerkille vievän metsäautotien länsipuolella lähellä tietä. Tervahauta on hieman soikea. Sen pituus itä-länsi -suunnassa on 16 metriä ja leveys etelä-pohjois -suunnassa 13-14 metriä. Tervahaudan syvyys on yli metrin. Tervahaudan pohjoisosassa ei ole vallia, muualla valli on noin 4 metriä leveä. Tervahaudan halssi laskee kohti etelää. Halssi on noin 5,5 metriä pitkä ja leveimmillään1,5 metriä, tosin eteläosastaan se on vain 70 cm leveä. Tervahaudan keskellä on tuulenkaato ja tervahaudan reuna on paikoin rikkoutunut pohjoisosastaan. Tervahaudan koillispuolella on toinen mahdollinen tervahauta tai sellaisen teelmä. Tämän halkaisija on 7,5 metriä.

Ranta-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kevättijärven itäpuolella sijaitsevan Ranta-ahon itäosassa aivan Saunakankaalle vievän metsäautotien varrella, tien itäpuolella, on kaksi pientä tervahautaa. Tervahaudoista itään on pieni nimetön lampi, jota kohti rinne viettää. Lammen pinnan korkeus on peruskartassa 222,6 m mpy. Pohjoisempi tervahaudoista (alakohde 1, koordinaatit 7182519/631454) on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja sen vallit ovat noin 2,5 metriä leveät. Sen halssi on suoraan itään. Halssi on noin kolme metriä pitkä. Itse tervahaudassa on halssin suuntainen kapea kaivanto.
Toinen tervahauta on halkaisijaltaan 8,5 metriä ja siinä on noin neljä metriä pitkä matala halssi. Halssi on kohti kaakkkoa. Tervahaudan päällä kasvaa yli 50 vuotta vanhoja puita.

Saunakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vuokin reitin varrella Saunakankaan itäosassa sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 17,5 metriä. Tervahauta on ainakin metrin syvä. Sen keskellä on pieni kohouma. Tervahaudan valli on neljä metriä leveä ja selkeästi maastosta erottuva. Vallin ulkopuolella on noin 15 pientä kuoppaa. Kaakkoon laskeva halssi on osittain kaivettu valliin. Pituutta sillä on viisi metriä.

Salmikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sänkikankaan eteläpuolella sijaitsevan Salmikankaan pohjoisosassa laikutetulla avohakkuualueella sijaitsevan tervahaudan halkaisija on 14 metriä ja syvyys noin 70 cm. Tervahaudan keskellä on pieni kohouma. Tervahaudan vallit ovat neljä metriä leveät. Vallissa on kasvanut vanhoja mäntyjä. Niistä on jätetty metristä kahteen metriä korkeat kannot huomiopuiksi. Tervahaudan halssi on kohti pohjoista, missä maasto on suopohjaista. Halssin pituus on noin kolme metriä ja syvyys noin metrin. Valutuslaitteisto on ilmeisesti kaivettu pois. tervahaudan ympärillä olevissa laikuissa on runsaasti hiiltä. Tervahauta näkyy selvästi vinovalovarjosteaineistossa (LiDAR).

Sänkikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sänkikankaan kaakkoisrinteessä hyvin lähellä hiekkatietä, tien ja suon välisessä rinteessä on tervahauta, jonka halkaisija on 9 metriä. Tervahaudan valli erottuu parhaiten tien puolella eli haudan pohjoisreunalla. Vallin leveys on noin kolme metriä. Halssi on laskenut kohti suota eli etelää. Halssin kohdalla on näkyvillä noin kolme metriä pitkä ja noin metrin syvä laakea kuoppa. Tervahauta on alun perin havaittu vinovalovarjosteaineistosta (LiDAR).

Märännönkangas (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Märännönkankaan itäosassa, noin 10 km Ämmänsaaren keskustasta pohjoisluoteeseen. Märännönkankaalla on useita pienialaisia esineellisiä myöhemmän rautakauden polttohautauksia. Paikalta löytyi metallinetsinnässä metalliesineitä, lisäksi havaittiin palanutta luuta. Metalliesineet jäivät paikalleen. Maaperä on kivistä hiekkaa ja soraa.
Kaivaustutkimuksissa löytyi heti turpeen alta likamaaläikkä, jossa oli runsaasti palanutta luuta sekä rautaiset nuolenkärki ja veitsi ja palanutta piikiveä. Tämän polttohaudan pohjoispuolelta löytyi vähäinen määrä palanutta luuta, mutta on siihen äestyksen yhteydessä siirtynyt. Metallin etsinnässä löytynyt kirves sijaitsi noin 3 m:n päässä haudasta. Lähistöllä ei äestysurien pintatarkastelussa havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä. Luuanalyysin mukaan vainaja on ollut nuori aikuinen.

Vängänniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vängänniemellä Jysmänselän kohdalla, Vuokkijärven rannalla pohjoiseen viettävällä rinteellä. Tervahaudan halkaisija on 10 m ja syvyys n. 1,6 m. Halssi on pohjoiseen järvelle päin. Keskellä hautaa on tuulenkaato.

Mutkala (1000030954) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ristijärven kirkosta 7, 6km koilliseen Jokikylässä Emäjoen eteläpuolella. Laaja hyvin hoidettu pihapiiri pää- ja runsaine sivurakennuksineen.
Pihapiirin keskellä oleva päärakennus on kunnostettu ja uudelle perustukselle laitettu. Omistajan mukaan talon on ollut samassa paikassa ennenkin ja on peräisin 1700-luvulta (1775). Tieto pitänee paikkansa. Talosta n. 20 m etelään on nurmen pinnassa vanhan kiviperustuksen jäänteet näkyvissä. Niitä tarkastettiin kairaamalla. Tilan lounaispuolella on vanha tiepohja säilynyt. Alueella on myös 1900-luvun Kajaani yhtiön rakennuksia (kellari , puristamo ym.).
Sukututkimuskirjan Kainuun Juntuset, M Kankaanpää mukaan, tila on peräisin 1500-luvulta ja uudelleen asuttu 1600-luvulla. Tiedot ei voitu tarkistaa. Varma tässä yhteydessä saatu tieto on vuodelta 1760 (Ristijärven rippikirjat 1731 – 1900). Talo on merkitty v. 1849 pitäjänkarttaan.

Rajakunnas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Malahviantien eteläpuolella on rivissä neljä tervahautaa. Itäisin niistä on osittain rikkoutunut tienrakennuksessa.
tervahauta 3: 7183975/637491. Halkaisija 7 metriä, syvyys 50
Halssit laskevat etelään tai kaakkoon.

Reponiemi (1000030994) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pesiöjärven ja Hamppusperän vesistöt yhdistää kiemurainen salmi. Salmen mutkaan jää Reponiemi, jonka erottaa mantereesta pienehkö oja. Niemellä on mäntymetsää ja maaperä on hiekkaa. Nokisesta maasta kivien välistä/päältä löytyi kirveenmuotoinen rautainen riipus (KM 41765: 1) ja siitä 2,3 metrin päästä atrain (KM 41297). Maa ja kivet oli tällä kohtaa voimakkaasti palaneita.

Jaappaankangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kiantajärvestä nousevan törmän päällä ja reunamilla, kangasmetsäalueella. Paikalta on löytynyt 6.11.2016 metallinetsinnässä kirves (KM 41300). Tarkastuksen yhteydessä paikalta löytyi lisäksi kirveen terän katkelma, veitsen teräosa sekä pronssilevyn kappale (KM 41300:1-3). Maaperä kohteella on hiekkaa. Löydöt ovat pääosin noensekaisesta maasta. Toisen kirveen löytöpaikan vieressä on soikea painanne.

Ketro (Taide)
Historiallinen; Paltamon Mieslahden itärannalla on luoto, joka paljastuu veden ollessa matalalla. Luodon kalliopinnassa on kaiverrus kruunusta ja numerot: 1774 1780 (viimeinen numero voi myös olla väärin päin oleva 9). Pitäjänraja ei vanhojen karttojen perusteella ole mennyt tästä kohtaa. Kaiverrus saattaa liittyä kartoitukseen.

Vasikkasaari Lammasjärvi (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Löytöpaikka sijaitsee Kuhmon keskustan pohjoispuolella, Lammasjärven Vasikkasaaren keski- ja itäosassa. Paikalta on löytynyt vuonna 2017 metallinetsinnässä särmänuppinen hevosenkenkäsolki sekä putkikirves (KM 41341:1-2, ks. alakohteet).
Saaressa on myös peruskarttaan merkitty tervahauta, joka näkyy selkeästi vinovalovarjosteessa. Varjosteen mukaan myös saaren itäosassa saattaa olla toinen tervahauta.
Kohde tarkastettiin maastossa. Esineiden tarkkoja löytöpaikkoja ei löydetty. Saaressa kasvaa löytöpaikoilla runsaasti suopursua, mikä vaikeutti havaintojen tekemistä. Saaressa on ollut paljon toimintaa. Jossain vaiheessa saari on toiminut lammassaarena, mistä merkkinä löytyi lampaan kello (ei otettu talteen). Lisäksi löytyi pari puukonterää ja joitakin uudemman ajan rautaesineitä, jotka ajoittunevat aikaan, joilloin saarella on poltettu tervaa (ei otettu talteen).
Tervahauta on lisätty alakohteeksi. Lähteenä LIDARK-aineisto.

Kokkovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Ala-Näljängän kylältä luoteeseen, vaaralla, jonka pohjoispuolella kulkee Portimojärvestä vesiä laskeva Naamankajoki. Vaaraa ympäröivät suoalueet. Vaara on metsätalouskäytössä ja siellä on myös maanottoalue. Kainuun Museo sai ilmoituksen, että maanmuokkauksen paljastamassa maassa oli havaittu kvartsiesine ja kvartsi-iskosten keskittymä. Paikkaa tarkistettaessa havaittiin, että kvartsikeskittymä on pienialainen kvartsiesineiden valmistuspaikka. Maanmuokkaus oli paljastanut hiekkaisessa maassa n. 50 x 30 cm kokoisen hyvälaatuisten kvartsi-iskosten kasan, jossa oli mukana myös aivan pieniä lastuja. Keskittymä saattaa jatkua rikkoutumattoman maan pinnan alle, mutta viereisistä laikuista löytyi vain enää yksittäisiä iskoksia. Kvartsiesine (KM 41293) oli löytynyt 10-15 metrin päästä kasasta (KM 41267). Paikka sijaitsee terassin reunalla, josta avautuu näkymä kohti etelää.

Kutusaari (Asuinpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta löytyi metallinetsimellä rautainen, pitkähamarainen kirveenterä hiekkapohjaiselta tasanteelta muutoin kivisen ja soisen saaren rannasta. Paikalla on vanha tulipaikka. Tarkastuksessa kirveenterän löytöpaikka tutkittiin. Kirveenterä löytyi hiekasta noin 40 cm syvyydeltä ja siihen liittyi hiiltä. Terä sijaitsi rannan tuntumassa ja sen vieressä on pieni painanne, joka voi olla luontainenkin. Terän lisäksi rannalta löytyi kuparilevyn kappale ja kaksi rautaista epämääräistä esineen katkelmaa. Toinen rautaesineen katkelma löytyi hyvin nokisesta maasta.

Korpisaari (Hautapaikat)
Esihistoriallinen; Saaresta on löytynyt metallinpaljastimella permalainen pronssikoru, joka liittyy mahdollisesti hautaukseen.

Pitkäperä Peranka (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen kunnan pohjoisosassa, Perangan kylän länsipuolella sijaitsevan Iso-Peranka -järven koillisrannan tuntumassa, hiekkaharjanteessa sijaitsevan noin 12 m leveän painanteen kohdalla. Paikalta löytyi metallinpaljastimella rautainen kirves. Kirves löytyi harjannetta pitkin kulkevan polun eteläpuolelta. Kirveestä noin 1,5 metriä itään löytyi polulta parin sentin syvyydeltä pala kupari/pronssipeltiä. Edelleen tästä noin metri itään löytyi polulta kirveen kappale noin kolmen-neljän senttimetrin syvyydestä. Ensimmäisen kirveen löytöpaikan läheltä havaittiin palanutta maata. Esineiden löytöpaikkojen ympäristössä maa on epätasaista ja siinä on useita maan ja kiven sekaisia kumpareita. Kumpareissa ei kuitenkaan havaittu värjääntynyttä maata, nokea tai hiiltä.
Alueella on paljon modernia metalliroskaa, esimerkiksi piikkilangan kappaleita ja pullon korkkeja.
Kyseessä on mahdollisesti hautapaikka.

Hakojärvi (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Metsäiseltä, suon eteläpuolelle jäävältä kankaalta, järven rannasta löytyi metallinpaljastimella kirveenterä ja metalliesineen kappale (KM 41296:1-2). Kirveen sijainti on kohteen koordinaattina. Metalliesine löytyi kirveestä 1,1 metriä pohjoiskoilliseen, noensekaisesta maasta. Tästä 50 metrin päästä, korkean mäennyppylän päällä on suppilomainen kuoppa, joka valleineen on 3 x 3 metriä. Vallit ja kuoppa ovat matalat.

Koukkusormenkangas (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Iso-Perankajärven pohjoispuolella, Kannussaarta vastapäätä Koukkusormenniemen ja Kannusniemen välissä. Kohde sijaitsee tasanteella, jossa kasvaa mäntyä. Noin 10 metriä rantaa järveä kohden alkaa jyrkkä rantatörmä ja useamman metrin ero tasanteen ja järven välillä. Alue on koskematonta metsämaata.
Atraimen löytöpaikka on pienen kiveyksen länsipuolella. Pari metriä siitä itään, pienen männyn juurella, on kirveen löytöpaikka. Kirveen löytökohdalla maa on värjäytynyt vahvan oranssiksi. Heti kirveenterän länsipuolella on vahva hiilikerros. Ympäristössä on normaali maannos. Kyseessä todennäköisesti varsin pienialainen kohde. Palanutta luuta ei havaittu. Kohde voi olla hautapaikka tai leiripaikka.

Kannusniemi (Hautapaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Suomussalmen Iso-Perankajärven pohjoisrannalla. Löytöpaikka sijaitsee kohdassa, jossa rantatörmä madaltuu noin 40 metrin matkalla nousten taas törmämäiseksi. Maasto on kuhmuraista. Kasvaa mäntyä ja varpuja. Lytöpaikka on noin 10 metriä järven rannasta.
Kohteesta löydettiin kaksi myöhäisrautakautista kirveen terää. Kirves 1:n löytöpaikalta löytyi hiiltä ja palanutta luuta. Kirves löytyi noin 10 cm syvyydeltä pian turpeen alta kivennäismaasta. Turpeen alla palanut maakerros, jossa palanutta luuta. Noin 1,4 metriä itään on toisen kirveen löytöpaikka. Kirves 2 löytyi turpeen alapuolelta kivennäismaasta. Kirveenterän (2) löytöpaikalla on muutaman sentin paksuinen hiiltyneen maan kerros. Tästä ei löytynyt palanutta luuta. Sen sijaan noin puolimetriä pohjoiseen, pienen kuusen juurelle tehdystä koekuopasta havaittiin runsaasti palanutta luuta ja hiiltynyttä maata. Noin 2 metriä kirveen 1 löytöpaikalta itäkoilliseen on kuoppa, jonka halkaisija on noin 1,5 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä.

Siikasalmi (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Siikajärven ja Pienen-Perangan välisen Siikasalmen pohjoisrannalla. Manterenniemen etelärannalla, salmea kohti laskevan rinteen juurella. Noin 30 metriä rannasta on tasanne, jonka koko on noin 35 x 60 metriä. Tältä tasanteelta löytyi nuotiopaikka, matala kuoppa sekä metalliesineitä. Rinne ja osa leiripaikasta on äestetty. Äestysurassa on nuotiopaikka, jossa on näkyvissä palanutta kiveä ja luuta sekä mustunutta maata. Nuotiopaikan läheltä on löytynyt padankorva. Nuotiopaikan luoteispuolella on matala, laakea kuoppa, jonka halkaisija on noin 3 metriä. Nuotiopaikasta noin 12 metriä kohti etelää, rantaan johtavalta polulta, löytyi merovingiajan lyhytlehtinen keihäänkärki (KM 42907:1). Keihäänkärjen löytöpaikalla oli ohut kerros hiilensekaista maata.

Kieliö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikannettu lidar-kartalta, maastossa tarkastamaton. Kartalta mitattu halkaisija noin 14 m.

Vängänniemi 4 (Hautapaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Vuokkijärven itäosassa sijaitsevaan Jysmänselkään työntyvän Vängänniemen läntisessä kärjessä olevalla harjanteella, harjanteen jyrkän etelärinteen laella. Paikalta on löytynyt kesäkuussa 2017 metallinetsinnässä putkikirves sekä kirveen löytöpaikan yhteydestä palaneita luita (KM 41307:2-3). Kirveen löytösyvyys oli arviolta 10-15 cm. Samaan yhteyteen luetteloidun myöhäisrautakautisen tai keskiaikaisen nuolenkärjen (KM 41307:1) löytöpaikaksi osoittautui sittemmin vajaan kilometrin päässä sijaitseva kohde Suomussalmi Vängänniemi 9 (1000046774).
Museoviraston koekaivausryhmän vuoden 2022 kaivaustutkimuksissa putkikirveen KM41307:2 löytöpaikalta löydettiin oletettavasti vanhempaan rautakauteen ajoittuva polttohautaus, joka oli osin vanhan tuulenkaadon ja kirveen noston vaurioittama. Paikalta saatiin talteen palaneen luun lisäksi kaksi rautaesineen katkelmaa. Molemmat on valmistettu ohuesta rautalevystä.

Mustakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon Ala-Vieksillä noin 25,3 kilometriä Kuhmon keskustasta länsiluoteeseen. Tervahauta sijaitsee Kellojärven ja Murtojärven välisellä kannaksella Mustakankaankaakkoislaidalla.
Tervahaudan halkaisija on 12,5 metriä, vallien leveys on 2-3 metriä ja korkeus 0,3-0,4 metriä- Selkeä pohja. Päällä kasvaa koivua, reunoilla mäntyä ja koivua. Selkeä halssi laskee etelään. Sen pituus on 8 metriä ja syvyys noin metrin. Tervahaudan ympäristössä on useita kuoppia.

Herranvaaranalussuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon Ala-Vieksillä noin 24,8 kilometriä Kuhmon keskustasta länsiluoteeseen. Kainuun museon arkeologi sai ilmoituksen tervahaudasta, jota ei ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin tai peruskarttaan. Tervahauta sijaitsee Kellojärven ja Murtojärven välisellä kannaksella.
Tervahaudan halkaisija on 15 metriä. Vallit ovat matalahkot. Niiden leveys on 1-2 metriä ja korkeus 0,2 metriä. Pohja on muodoltaan laakea. Halssi laskee etelään, sen pituus on 6 metriä ja leveys 0,5 metriä.
Tervahaudasta noin 10 metriä länsiluoteeseen on mahdollisen rakennuksenpohja.

Pieni Koiravaara 2 (Taide)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 24,9 kilometriä Kuhmon keskustasta eteläkaakkoon. Kohde sijaitsee Pienen Koiravaaran pohjoispuolisella moreeniharjanteella. Metsä on noin 70-vuotiasta kuusimetsää. Merkkipuun molemmille puolille on kaiverrettu merkkejä kuten kirjaimia, numeroita ja puumerkkejä. Hallitsevampana on molemmilla puolilla vuosiluku 1875.
Toisessa pilkassa on lisäksi vuosiluku 1960, jonka on tehnyt luontokeskus Petolan tietojen mukaan silloin metsätöitä tehnyt paikallinen.

Perttula (1000031288) (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Perttulan kivikautinen löytöpaikka sijaitsee pellolla Oulujoen eteläpuolella. Talliniemestä Perttulan pellosta on kaksi kiviesinettä: KM 3041:4 ja KM 3671:2. Lisäksi on maininta yhdestä mahdollisesta esineestä. Esineiden tarkka löytöpaikka ei ole tiedossa. Kohteesta olevat esinelöydöt voivat viitata asuinpaikkaan, mutta esinelöytöjen lisäksi alueelta ei ole muita havaintoja. Vuoden 1969 inventoinnin aikaan vain osa pelloista on ollut avoimena. Vuonna 2018 pelloilla tehtiin koekaivaus liittyen voimajohdon rakentamiseen. Kaivauksissa ei havaittu merkkejä kivikautisesta asuinpaikasta, sen sijaan löytyi hiilimiilu ja muinaispelto. Hiilimiilu oli tyypiltään kuoppamiilu, jonka halkaisija oli 5,5 metriä ja syvyys noin 180 cm. Hiilimiilusta tehdyn radiohiiliajoituksen perusteella se ajoittuu 1400-luvun lopun ja 1500-luvun alun välille. Muinaispelto sijaitsee hiilimiilun vieressä, sen länsipuolella. Muinaispellon vanhat kyntökerrokset olivat säilyneet luontaiseen notkelmaan kasautuneen kerroksen alla. Vanhan kyntökerroksen yläosasta saatiin radiohiiliajoitus, joka ajoittaa pellon 1300-luvulle.

Kolmoset 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kolmoset-lammista kaakkoisimman koillisrannalla, noin 5-6 metriä rannasta, kivistä koottu latomus, jonka ala on noin 0,75 x 1,5 metriä.
2020: Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee kaakkoisimman Kolmoset-nimisen lammen koillisrannalla 5-6 metriä lammen rannasta. Paikalla on jokseenkin tasainen alue muuten korkeudeltaan hyvin vaihtelevassa maastossa. Alue on kuivaa kangasta, jossa maaperä on hiekkaa ja puusto mäntyä lukuun ottamatta lammen rannalla kasvavia lehtipuita. Kohteen päällä tai sen heti sen ympärillä ei kasva puita.
Kuvaus
Paikalla on valtaosin sammalen ja varpukasvien peittämä, noin 1,4 x 0,8 metrin kokoinen kivikasa tai -latomus muuten kivettömältä vaikuttavassa maastossa. Kohdetta tutkittiin sammalta hieman sivuun siirtämällä ja joidenkin päällimmäisten kivien alle katsomalla. Jotkut kivet ovat halkeilleita, joten ne ovat todennäköisesti olleet kuumuudessa. Hiiltä ei havaittu. Kiviä vaikuttaa olevan ainakin muutaman kymmenen senttimetrin syvyydellä/korkeudella. Kivet ovat lohkaremaisia, pääasiassa suoraseinäisiä ja suurimpien näkyvien kivien koko oli halkaisijaltaan noin 30 cm. Ympäriltä ei havaittu muita rakenteita.

Vaalankurkku etelä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Oulujärven länsirannalla Vaalankurkusta noin puolisen kilometriä etelään olevalla kivikkoisella moreenikumpareella, sen korkeimman kohdan koillisreunalla, on yksittäinen kiukaallisen tupasijan jäännös. Neliömäisen, noin 40 cm korkean multapenkkaperustuksen ala on noin 5 x 5 metriä. Tämän länsinurkassa on kiuasraunio, jonka ala on noin 2,5 x 2,5 m ja korkeus noin 80 cm. Rakennuksen sisäosa on kaivettu arviolta noin 40 cm ympäröivää maanpintaa alemmas niin, että multapenkan harjan ja sisäosan korkeusero on noin 70-80 cm. Multapenkassa ei ollut havaittavissa maatunutta seinähirttä. Kiukaassa kasvoi hieman katajaa ja rakenteen keskellä nuorta koivua. Rakenteen ulkona, heti sen luoteispuolella, oli kaatunut kuusi. Mitään muita rakenteita tai raivioita ei alueella havaittu.

Saunakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee hakkuuaukealla Kevättijärven itäpuolen kankaalla. Kohde on halkaisijaltaan 6 metriä. Haudan pohja on hieman neliömäinen. Halssi laskee lounaaseen.

Lutakonlahti (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Suomussalmen Iso-Perangan rantakankaalta on löytynyt myöhäisrautakautinen partakirves. Löytöpaikka sijaitsee Lutakonlahden pohjoispuolella korkeahkolla rantakankaalla. Rantakangas on tasainen ja siinä kasvaa varttunutta männikköä. Kirveen löytöpaikalla oli myös hiiltä. Löytöpaikalta ei havaittu maanpinnalle näkyviä rakenteita. Tarkastuksessa ei havaittu palanutta luuta tai muita esineitä.

Iso Varislampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sotkamon Isosta Varislammesta koilliseen noin 185 metriä on mäntykankaalla kaksi tervahautaa. Tervahaudat sijaitsevat loivasti etelään viettävässä rinteessä. Ympäristössä kasvaa harvennettua mäntymetsää. ks. alakohteet

Vuorisaari (1000031515) (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Hyrynjärven Vuorisaaren etelärannalla lähellä laavua. Paikalta on löydetty metalliesineitä.

Iso Varislampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ison Varislammen itäpuolella pohjoiseen viettävällä rinteellä. Ympärillä kasvaa harvennettua mäntymetsää. Rinne laskee suohon. Tervahaudan halkaisija on 14 metriä. Vallit ovat keskimäärin 3 metriä leveät. Halssi laskee luoteeseen ja sen pituus on 8 metriä. tervahauta erottuu hyvin maastosta. Tervahaudan läpi on ajettu metsäkoneella, mutta se ei ole suuremmin siitä vahingoittunut.

Iso Varislampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ison Varislammen itäpuolella pohjoiseen viettävällä rinteellä. Tervahaudan ympärillä ja päällä kasvaa harvennettua mäntymetsää. Rinne laskee suohon. Tervahaudan halkaisija on 12 metriä ja vallien keskimääräinen leveys noin 3,5 metriä. Halssi laskee pohjoiseen ja sen pituus on noin 6,5 metriä.

Saarilampi (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee noin 20,4 kilometriä Suomussalmen kirkosta luoteeseen lampien ja soiden ympäröimällä metsäalueella länsi-itäsuuntaisten Luomainsärkkien eteläpuolella. Kohde on Saarilammen rannasta noin 35 metriä itään. Kohteen ympäristö on tasaista varpuvaltaista, harvahkoa mäntymetsää. Kohteen itäpuolella maasto on kallioista. Paikalta on löydetty pronssinen hevosenkenkäsolki. Solki löytyi heti pintaturpeen alta. Soljen löytöpaikalla oli hiiltynyttä maata. Maannos on hiekkaa. Soljen löytöpaikasta muutama metri pohjoisluoteeseen on matala painanne, josta löytyi vahva hiilikerros. Todennäköisesti kyseessä on solkea nuorempi nuotiopaikka.

Luomainsärkät 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Luomainsärkillä, Palovaaran eteläpuolella ja Latvalammesta pohjoiseen. Tervahauta on hiekkasärkällä, jossa kasvaa kuusta ja mäntyä. Aluskasvillisuus on varpuja ja sammalta. Tervahaudan halkaisija on noin 3,5 metriä ja syvyys noin 1,2 metriä. Vallien leveys on noin metri.

Luomainsärkät 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Luomainsärkkien kaakkoispuolella oleva pieni kumpare, jossa kasvaa mäntyä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Kohteen kaakkoispuolella alkaa suo. Kumpare, jonka päällä halkaisijaltaan noin 5 metrin kokoinen kartionmuotoinen kuoppa. Kuopan syvyys on
noin 1,6 metriä. Kuopan pohja on tasainen ja kooltaan noin 1x1 metriä. Kuopan ympärillä on noin 2 metriä paksut vallit. Vallien päällä sekä keskellä kuoppaa kasvaa puita.

Latvalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Latvalammen ja Saarilammen välisellä hakkuuaukealla. Aluskasvillisuutena on varpua ja sammalta. Tervahaudan halkaisija on 14,5 metriä, jossa halssi luoteislaidalla.

Latvalampi 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Luomainsärkkien eteläpuolella, hiekkasärkästä kaakkoon työntyvällä, soiden ympäröimällä mäntykankaalla. Kohde on Latvalammesta pohjoiseen. Kohteen ympäristö on kivistä. Metallinetsijä oli löytänyt mäntykankaalta puukon kiviraunion läheltä. Tarkastuksessa löydettiin näiden lisäksi kolikko. Kiviraunion koko on 1,2 x 1,4 metriä ja korkeus noin 0,5 metriä. Se on ladottu ja kivissä on palamisen merkkejä. Kivirauniota on hajotettu. Selviä rakennuksen jäänteitä ei ollut nähtävillä. Puukko löytyi kivirauniosta noin 8 metriä luoteeseen kohteelle johtavalta polulta. 1700-luvun kolikko löytyi noin 5,8 metriä lounaaseen kivirauniosta.

Latvalampi 3 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Luomainsärkkien eteläpuolella Latvalammesta pohjoiseen. Kohde sijaitsee tasaisella metsämaalla, joka rajoittuu kohteen länsi-etelä-kaakko-puolelta suohon. Paikalla kasvaa pääasiassa mäntyä. Kohteesta oli löytynyt metallinetsimellä korvakkeellisen kirveen silmäosan katkelma. Se löytyi heti turpeen alta. Esineen löytöpaikalla maa oli ohuelta kerrokselta hiiltynyttä. Rautaesineestä noin kaksi metriä etelälounaaseen löytyi palanen leikattua kuparipeltiä sekä palanutta luuta. Nämä löytyivät pienen pyöreähkön kummun reunasta. Kuparin palanen oli noin 10 cm syvyydessä. Palaneiden luiden löytökohdalla maa oli tumman oranssia.

Häivä (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee viiden lammen ympäröimällä maa-alueella, Häivä -nimisestä lammesta noin 100 metriä itään. Kohde sijaitsee tasaisehkolla metsämaalla suon reunustalla. Ympärillä kasvaa mäntyä. Paikalta on löytynyt metallinpaljastimella todennäköisesti padan jalka. Löytökohdalta maa oli nokinen. Kyseessä todennäköisesti leiripaikka.

Pehkonen (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Pehkonen -nimisen lammen koillispuolella, noin 30 metriä rannasta. Kohteen luoteispuolella on hiekkakuoppa. Kohteen ympäristö on hiekkaista metsämaata. Eteläpuolella kasvaa vanhoja mäntyjä. Kasvillisuuden pohjakerros on kulunutta. Paikasta on metallinpaljastimella löytynyt puukko ja palanen kuparista padanreunusta. Puukko oli maan sisällä pystyssä, teräpuoli ylöspäin. Löytöpaikassa maannos oli häiriintynyttä ja siinä oli hieman tummunutta maata puukon ympärillä. Padanreunus löytyi noin 9 metrin päästä puukosta. Maa oli sen ympäriltä voimakkaasti hiiltynyt.

Koukkusormenhiekka (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ison- Perangan pohjoispuolella, Koukkusormenhiekasta koilliseen, noin 140 metriä metsäautotienkääntöpaikalta kaakkoon hakkuuaukealla. Pohjakasvillisuus on varpuvaltaista. Tervahaudan vallit erottuvat hyvin maastosta. Vallien leveys on noin neljä metriä. Tervahaudan halkaisija on noin 13 metriä ja syvyys noin metrin. Halssi laskee länteen ja on noin 5 metriä pitkä. Tervahaudan päällä kasvaa joitakin kitukasvuisia mäntyjä sekä katajaa.

Pitkänjatko (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Emäjoen länsirannalta, Pitkänlammelta koilliseen, metsäautotien kääntöpaikan lähistöltä on löytynyt metalliesineitä ja hiiltä. Paikalta löydettiin rautainen nuolenkärki, ongenkoukku ja puukonterä. Esineet olivat noin 20 metrin säteellä toisistaan. Kyseessä lienee leiripaikka. Puukonterä ja ongenkoukku löytyivät noin neljän metrin päästä toisistaan. Nuolenkärki sijaitsee noin 14 metriä näistä lounaaseen. Löytöalue oli tarkastushetkellä hakkuuaukkona. Tarkastuksessa ei havaittu muita merkkejä muinaisjäännöksestä. Esineistöstä päätellen kohde on lyhytaikainen leiripaikka.

Rusila 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan 13-metrinen tervahauta.

Ahola (1000031637) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 16 m

Martinlahti (1000031642) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 19 m

Kangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 18 m

Kangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Poukeharju (Työ- ja valmistuspaikat)

Harju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Saukkolahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Saukkojärven Saukkolahden etelärannalla. Paikalla on kaksi tervahautaa (ks. alakohteet) ja niihin liittyviä muita kaivantoja. Tervahaudat sijaitsevat ympäristöstään erottuvalla pohjoisluode-eteläkaakkosuuntaisella matalalla harjanteella. Harjanteen molemmin puolin on kosteampaa maastoa. Ympäristössä kasvaa lähinnä mäntyä ja varpukasveja. Maaperä on hiekkaa.

Harju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ansaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Lehmilahti (Työ- ja valmistuspaikat)

Honkakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Humalaniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2023. Tervahaudan sijaintikuntana on muinaisjäännösrekisterissä virheellisesti Vaala. Se kuitenkin sijaitsee Kajaanin kaupunkiin kuuluvalla alueella. Tervahaudan koordinaatteja on tarkennettu muutamalla metrillä 5p-lidaraineistosta muodostetun rinnevarjosteen perusteella. Tervahauta sijaitsee sekametsässä noin 30 metriä Humalaniementiestä pohjoiseen, mökille johtavan metsätien itäpuolella. Tervahaudan kuoppa on jyrkkäreunainen ja noin 1,5 m syvä ja halkaisijaltaan noin 10 metriä. Valleineen tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Koillisessa vallissa on havaittavissa halssin jäänne, halssikuoppa on suhteellisen jyrkkäreunainen ja oja on noin 5 metriä pitkä. Tervahaudan kuopassa ja valleilla kasvaa nuorehkoa koivua ja metsää on selkeästi myös raivattu tervahaudan alueelta, sekä kuopassa, että valleilla on kaadettuja puita.

Humalaniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2023: Tervahaudan sijaintikuntana on muinaisjäännösrekisterissä virheellisesti Vaala. Se kuitenkin sijaitsee Kajaanin kaupunkiin kuuluvalla alueella. Tervahaudan koordinaatteja on tarkennettu muutamalla metrillä 5p-lidaraineistosta muodostetun rinnevarjosteen perusteella. Tervahauta sijaitsee laajan hiekkamoreenikankaan tasaisen lakialueen pohjoiskulmassa, mistä rinne laskee loivana luoteeseen, pohjoiseen ja koilliseen. Alueella kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahaudan kuopan läpimitta on noin 7 m ja suurin syvyys noin yksi metri. Kuopan muoto ja koko on jonkin verran epämääräisiä, koska tervahaudan vallissa kaakossa on kaivanto, josta peräisin olevaa maata (ehkä hiekkaa otettaessa poistettuja turpeita) on siirretty haudan sisäosaan. Valli on leveä, ulkoreunaltaan jyrkkä ja noin enimmillään puolitoista metriä korkea alarinteen puolella. Kokonaisläpimitta on noin 16 m. Vallin ulkoreunalla on edellä mainitun kaivannon lisäksi jyrkkäreunainen kuoppa koillisessa. Se näyttää kellarikuopalta (3 m x 2 m, syvyys yli metrin, oviaukko koilliseen). Tervahaudan halssi on pohjoisessa, ja laskukuoppa sen kohdalla rinteessä on noin 6 m pitkä ja 2 m leveä.

Kuivaniemi (1000031680) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 15 m.

Lusikkaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Heikkilä (1000031685) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 4 tervahautaa rivissä, halkaisjat 18-22 m

Kirveskangas (Kivirakenteet)

Kätkynaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Susilammenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Susilammenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Isoperkkiö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 15 m.
2022: Paatinjärven itäpuolella, Liemisuontiestä noin 115 metri itään sijaitsevan laakean tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,7 metriä. Halssi aukeaa luoteeseen. Halssiura on noin 4 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Halssiuran päällä kasvaa suuria mäntyjä ja kuusia. Tervahaudan päällä kasvaa harvaa puustoa sekä katajaa. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto.

Pienankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pienankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kiukaan mitat 1,9 x 1,8 x 0,6 m, edessä pieni kellari(?) kuoppa

Pienankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pienanka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 12 m.

Tupa-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 14 m, mökin pihapiirissä

Hautamännikkö (1000031699) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 11 m, metsätöissä vaurioitunut

Joensuunperä (Työ- ja valmistuspaikat)

Syväänlahti (1000031703) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivikangas 2 (1000031704) (Työ- ja valmistuspaikat)

Karilehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 20 m, tien reunalla

Nihinniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Autioniemi (1000031707) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kekkola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivikangas (1000031709) (Työ- ja valmistuspaikat)
2022: Tervahaudan halkaisija on noin 14 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 metriä. Haudan syvyys noin 1–1,5 metriä. Halssin pituus on noin 5 metriä, leveys noin 1,5 metriä ja syvyys noin 1–1,6 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Tervahaudan ympärillä hieman kaivantoa. Haudan kohdalla kasvaa vanhoja kuusia ja muutama lehtipuu.

Lamminsivuselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
2022: Tervahauta sijaitsee Kekkolanlammen luoteisrannalla sekametsässä. Haudan halkaisija on noin 16 metriä ja syvyys noin 1 metri. Haudan halssi on länteen ja sen pituus on noin 7 metriä, leveys noin 1,5 metriä syvyys noin 1 metri. Paikalla kasvaa sekametsää, kuten koivuja ja mäntyjä.

Kekkolanlammin sivuselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
2022: Tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä ja sen noin 7 metriä pitkä, metrin syvä ja 1,5 metriä leveä halssi suuntautuu kaakkoon. Tervahaudassa on selkeät ympärysvallit. Tervahaudan länsipuolella on ojitettua suota ja sen kohdalla kasvaa sekametsää, lähinnä koivua ja mäntyjä.

Pinokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
2022: Tervahauta sijaitsee Otermantiestä erkanevan metsäautotiestä noin 160 metriä lounaaseen. Tervahaudalle johtaa metsäkoneenura metsäautotieltä, joka kulkee aivan tervahaudan pohjoisvallin vierestä. Tervahaudan halkaisija on noin 17 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Halssi aukeaa lounaaseen. Halssiura on noin 8 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa jykeviä mäntyjä ja koivuja sekä pienempiä kuusia ja katajaa.

Liskutinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Voudinaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiviaro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiviaro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mitat 15 x 15 neliönmuotoinen

Välikangas (1000031718) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkäsuonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso Ruostesuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 17 m. Tästä 45 m luoteeseen tervapirtin jäännös Iso Ruostesuo 2.

Iso Ruostesuo 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tervapirtin jäännös. Maaperustus 3,5 x 3,5 m, kiuas 1,7 x 1,6 x 0,5 m, keskellä kuoppa. Tästä 45 m kaakkoon tervahauta Iso Ruostesuo.

Iso Ruostesuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Turkkiselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 2013: Kohde sijaitsee soiden ympäröimällä, luode-kaakkosuuntaisen ja loivapiirteisen moreenimuodostuman (Turkkiselkä) luoteisosassa, 20 m Lehmisuontieltä koilliseen. Tervahauta on pyöreähkö, hieman kulmikas, pohja on suhteellisen laakea ja loivasti keskustaan viettävä. Halkaisija vallin ulkoreunoista mitattuna on 15 m, maksimisyvyys suhteessa valliin 1,2 m. Vallit ovat leveät, 3-5 m. Vallin ulkosivua kiertää ojamainen kapea kaivanto (leveys 0,5 ja syvyys 0,3 m). Juoksutuskuoppa on alarinteen eli luoteen puolella, pitkänomainen, pituus 5, leveys 1,5 ja syvyys 1 m. Maaperä on hiekkamoreenia, kairanäytteessä tervahaudan puolella havaittiin hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on eri käistä mäntyä, kuusta ja koivua kasvavaa maastoa.
2017: Mitat 14 x 14 m. Neliönmuotoinen.
2022: Tervahauta on tiheästi metsittynyt, mutta erottuu edelleen selkeästi ympäristöstään. Kohde vastaa muinaisjäännösrekisterin tietoja.

Ruostekangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Liminpuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Pesäkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pesäkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kukkolankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervahaudan länsipuolella, noin 6 metrin etäisyydellä sen vallin länsireunasta, havaittiin lidar-aineistossa mahdollinen röykkiö vuonna 2023. Tervahaudan luoteispuolella, noin 14 metrin etäisyydellä sen vallin luoteisreunasta, havaittiin myös mahdollinen vallillinen kuoppa. Röykkiö ja kuoppa sijaitsevat tervahaudan muinaisjäännösalueella. Mahdollista röykkiötä tai kuoppaa ei ole tarkastettu maastossa.

Palokangas (1000031732) (Työ- ja valmistuspaikat)

Korpikoskenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Pirttikangas (1000031734) (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustasuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Juuvinoja (Työ- ja valmistuspaikat)

Kääriänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolme tervahautaa rykelmässä, halkaisijat 13, 15 ja 16 m

Nuojua 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Nuojua 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 14 m. Vuoden 2022 inventointihavaintojen mukaan kohteen päälle on kasattu hakkuutähteitä.

Nuojua 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 16 m. Hiekkamaalla, ympärillä kasvaa sekametsää. Melko hyvin säilynyt tervahauta törmän äärellä.

Talliniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Ylitalo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Polvi (1000031745) (Työ- ja valmistuspaikat)

Tervaniemi (1000031746) (Työ- ja valmistuspaikat)

Intoniemenkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)

Siirasoja 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Siirasoja 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Valkiaisensuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Valkiaisoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 14 m, pitkä halssi

Torakkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohteen sijaintia muutettu alkuperäisestä pisteestä (7157706/484960) noin 14 metriä kaakkoon lidar-aineiston perusteella. Samalla kohteelle tehtiin aluerajaus. Halssi suuntaa luoteeseen.

Santamäki (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautajärvi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalla on aivan Hautajärven tiessä kiinni oleva tervahauta tien itäpuolella. Haudan halkaisija on noin 21 metriä ja sen halssi on pohjoiseen kohti järveä. Paikalla ei kuitenkaan ole havaittu tervapirtin tms jäännöksiä, mutta haudasta noin 40-45 metriä itään on löydetty piikkimäinen kärki ja metallinen padankorva (alakohteet). Esineiden liittyminen tervahautaan tai sen käyttöaikaan ei ole varmaa.

Tamma-aro (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautala (1000031756) (Työ- ja valmistuspaikat)

Järvenpää (1000031759) (Työ- ja valmistuspaikat)

Tiukumäki (Työ- ja valmistuspaikat)

Säräisniemi Kiviharju (Työ- ja valmistuspaikat)

Olkkolanperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 2 tervahautaa vierekkäin, halkaisijat 19 ja 18 m.

Merilä (Työ- ja valmistuspaikat)

Äpätti (Työ- ja valmistuspaikat)

Säräisniemi länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautakangas 1 (1000031766) (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautakangas 2 (1000031767) (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojaranta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vanhanhaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Humulankoivikko (Työ- ja valmistuspaikat)

Sikokaarto (Työ- ja valmistuspaikat)

Aidaskangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Tupakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyöriäisen hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Unelanperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa, halkaisijat 16 ja 15 m

Rokua tervahaudat (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin, halkaisijat 18 ja 18 m.

Manamansalon kirkonpaikka (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Asiakirjalähteiden perusteella Kainuun ensimmäinen kirkko on rakennettu Manamansaloon 1550-luvun lopussa tai seuraavan vuosikymmenen alussa ja se poltettiin rappasotien aikana ilmeisesti vuonna 1578. Manamansalon hautausmaa on Kainuun vanhin tunnettu kristillinen hautausmaa.
Säilyneiden lähteiden ja läheisen hautausmaan sijainnin perusteella kirkko oli suunnilleen paikassa, minne kirkon muistomerkki on pystytetty.
Kirkon paikkaa tutkittiin kaivauksin vuonna 1989. Tuolloin päädyttiin tulokseen, että kirkon jäännökset ovat ilmeisesti tuhoutuneet.

Kaivosoja 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee Oulujärven rannalla, Manamansalon itäosaan pistävän Martinlahden länsirannalla, Kaivosojan suulla, kivikautisen asuinpaikka Kaivosojan eteläpuolella.
Paikalla on uunin jäänteet, mitat 2,8 x 2,5 m, korkeus 0,6 m. Rakenne on kokonaan aluskasvillisuuden peittämä. Humuksen alla on isoja luonnonkiviä ja niiden välissä laastia, joka sisältää harmaata karkeaa hiekkaa, saviaines on huuhtoutunut pois. Uunin vieressä on suorakulmainen n. 2,5 x 2 m kokoinen n. 0,3-0,5 m syvä kuoppa, jonka pohjassa on nokimaata, ympärillä on sekoittunutta nokista maata, sen alla havaittiin vanha huuhtoutumiskerros. Kerrostuman laajuutta ei pystytty selvittämään. Rakenteen lähistöllä on kolme maakuoppa, yksi on n. 3 m pitkä ja kapea, pohjassa on hiiltä. Kuopista kaksi on uunin lähellä, sen pohjois- ja luoteispuolella, kolmas kuoppa on uunista noin 70 metriä länteen

Leinolankoski 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Leinolanjoen suussa, Oulujärven koillisimpaan lahteen, Leinolanlahteen laskevan kosken alapuolella on joen kaakkoisreunalla n. 40 m pitkä ja 1 – 3 m leveä kivisuiste; sen ja rannan välissä on noin 1,5 m leveä ränni. Vuoden 1859 pitäjänkartalle paikalle on merkitty vesimylly. Sen perustuksia ei havaittu, myllyränni oli kuitenkin paikoittelen ehjä.
Saman joen keskivaiheilla myllyränni mj. rek. Leinolankoski 2.

Leinolankoski 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Oulujärven koillisosan Leinolanlahdelle laskevan Leinolankosken keskivaiheilla on joen luoteispuolella n. 20 m pitkä myllynränni. Maanoton takia se on osittain tuhoutunut, joen puoleinen suiste on pääosin ehjä. Mylly on merkitty v. 1859 pitäjänkartalle (ks. inventointiraportin kartat kohde 42).
Kosken suussa vesimyllyn paikka mj.rek. Leinolankoski 1.

Iso Kauvansaari koillinen (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vaalan kirkosta 1,5 km ja vedenpuhdistamosta 350 m länsiluoteeseen
jokiuoman pohjoisrannalla on 150 m:n matkalla säilynyt laakakivistä tehty noin 2,5 m leveä tervaveneiden vetotie "möljä", joka on suurimmaksi osaksi patoaltaan vedenpinnan alapuolella. Se on kuitenkin hyvin havaittavissa ortokuvassa.

Pirunkalliot (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Säräisniemen kirkosta 3,6 km länsiluoteeseen ja Oulujärven Painuanlahdesta 1 km pohjoiseen,Pirunkallion luoteisella lakialueella on useita pieniä avolouhoksia, jotka ovat kasvillisuuspeitteen takia huonosti havaittavissa.
Yhden louhoksen vieressä on vielä kivipaaseja maastossa, vanhan valokuvan mukaan niitä oli vielä 30 vuotta sitten enemmän. Perimätiedon mukaan alueelta on louhittu 1700-luvulla Säräisniemen kirkon perustuskivet.

Talliniemi 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde löytyi vuoden 2017 inventoinnissa. Se sijaitsee Oulujoen länsipuolella, Talliniemessä, korkean vanhan rantatörmän päällä. Alue on hiekkapohjaista mäntykangasta. Vuoden 2017 inventoinnissa voimajohtolinjan alla havaittiin noin puoli metriä syvä ja pari metriä leveä kuoppa noin 10 metriä törmän reunasta. Linjan alla ei ole puustoa, alue kasvaa heinäää ja horsmaa ja matalia taimia. Tästä noin 30 metriä etelälounaaseen löytyi toinen vastaava kuoppa, alue kasvaa mäntyjä. Voi olla mahdollista, että kuoppien synty liittyy laajaan Askolankankaan kuoppajäännöskohteeseen joen toisella puolella. Askolankankaan kuoppien käyttötarkoitus ei ole täysin selvillä, yksi tutkituista kuopista sisälsi paljon hiiltä ja ajoittui rautakaudelle. Kuoppia on luultavasti tehty eri aikoina eri käyttötarkoituksiin.

Ahvenvaara (1000031917) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ahvenvaaran itäosassa on kaksi suurta peruskarttoihin merkittyä tervahautaa. Paremmin säilynyt tervahauta 1 on halkaisijaltaan noin 17,5 metriä. Sen valli on selkeä ja noin neljä metriä leveä. Tervahaudan 1 syvyys on noin 40-50 cm ja sen keskellä on pieni kumpare. Tervahaudan 1 halssi on 7,5 metriä pitkä ja se kulkee kohti luoteessa olevaa notkelmaa. Halssi on leveimmillään 1,6 metriä, ja se on enimmillään 80-90 cm syvä.
Tervahauta 2 sijaitsee tervahaudan 1 luoteispuolella nuoremman metsän puolella. Tervahauta 2 on halkaisijaltaan myös noin 17,5 metriä. Sen valli on noin 4,5 metriä leveä ja osin metsätyökoneen vaurioittama. Tervahaudan 2 syvyys on noin 30-40 cm ja sen keskellä on pieni kumpare. Tervahaudan 2 halssi on noin 4,5 metriä pitkä ja se kulkee kohti kaakkossa olevaa notkelmaa. Tervahauta 2 on lisätty alakohteeksi.

Aittokangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aittokankaalla noin kuusi metriä Vuokin reitin linjasta pohjoiseen sijaitseva tervahauta on halkaisijaltaan noin 9 metriä. Tervahaudassa on kaksoisvalli. Tervahaudan halssi on 3,5 metriä pitkä ja se laskee eteläkaakkoon. Tervahaudan yli idästä länteen menee noin 20 cm syvä polkumainen ura, joka pituus on noin 13 metriä.

Syntisenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Syntisenkankaan eteläosassa lähellä Vuokin reitin polkua sijaitseva tervahauta on halkaisijaltaan noin 7 metriä. Halssin paikalla on kaksi metriä leveä, kolme metriä pitkä ja noin 70-80 cm syvä kuopanne. Halssi laskee kohti länttä.

Junkkarinvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Junkkarinvaaran lounaispuolella laajalla tasaisella kankaalla metsätien varrella. Maaperä on moreenia ja puusto nuorta harvaa mäntymetsää. Noin 8 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jossa on n. 10 m pitkä halssi etelään.

Nurmivaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hossan retkeilyalueen itäpäässä, Seipiniemessä. Tervahauta on rakennettu Nurmivaaran itäpuolelle, vajaat sata metriä pienen nimettömän lammen länsipuolelle. Ympäristö on kumpuilevaa kuivaa kangasta, jolla kasvaa pääasiassa mäntyjä.
Aluskasvillisuudessa dominoivat mustikka ja puolukka. Kangas on lähes kivetön.
Suuri ja komea tervahauta erottuu selvärajaisena kauas maastossa. Tervahauta sijaitsee loivassa alarinteessä, joka viettää kohti lampea ja sen rantasoistumaa. Hauta on halkaisijaltaan parikymmenmetrinen. Sen kauttaaltaan lähes metrin korkuiset vallit ovat seitsemän metriä leveät. Vallien takana kulkee kapeahko oja. Haudan keskellä on kuutisen metriä halkaisijaltaan oleva painauma, jonka pohja on suunnilleen vallien ulkopuolisen maan tasalla. Ränni on suunnattu kohti lampea. Se on tervahaudan kupeessa pari metriä leveä, mutta häviää nopeasti rinteeseen. Vaikuttaa siltä, että maata uran edustalla olisi myöhemmin kaiveltu.

Nurmivaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hossan retkeilyalueen itäpäässä, Seipiniemessä. Tervahauta on rakennettu Nurmivaaran eteläpuolelle, parikymmentä metriä Hossanjärven rannasta itään. Ympäristö on kumpuilevaa kuivaa kangasta, jolla kasvaa pääasiassa mäntyjä. Aluskasvillisuudessa dominoivat mustikka ja puolukka. Tervahaudan yli kulkee epämääräinen polku. Sen päälle on kasattu risuja, joita on ilmeisesti syntynyt myrskytuhojen yhteydessä. Kaatuneita puita ei paikalla enää ole. Nurmivaaran lounaisrinne on hakattu suhteellisen harvaksi jo useita vuosikymmeniä sitten.
Tervahauta sijaitsee loivassa alarinteessä, parikymmentä metriä Hossanjärven rannasta. Se ei erotu maastossa kovin hyvin osittain päälle kasattujen risujen vuoksi, mutta myös itse hauta on hieman epämääräinen. Se on halkaisijaltaan noin 15 metriä. Vallien harjoilta kohti keskiosaa on loiva painauma, mutta se ei hahmotu kovin selvärajaisena. Reunoilla valli on korkeimmillaan puolimetrinen, monin paikoin tätä matalampi. Haudan ympärillä on runsaasti erillisiä pikku kuoppia ja palo-ojan pätkiä. Ränni on suunnattu kohti järveä. Haudan kupeessa se on noin kolme metriä leveä ja puolisentoista metriä syvä. Se loivenee nopeasti, mutta jonkinlainen ura näyttäisi jatkuvan lähes järveen saakka. Uran alueella, haudan kupeella, näyttäisi maata myllätyn myöhemmin.

Kellarilahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hossan luontokeskuksesta noin 3,5 km etelään, Kellarilahdesta kapean salmen erottaman nimettömän pienen lahden luoteisrannalta, Saunaniemen kaakkois-osasta, löydettiin entuudestaan tuntematon esihistoriallinen asuinpaikka.
Paikalta havaittiin metsäkoneen rikkomalta maanpinnalta 21 kvartsi-iskosta. Iskoksista talletettiin viisi (KM 41426:1) ja loput jätettiin niille sijoilleen. Iskoksia havaittiin noin 27 x 10 metrin kokoiselta alalta. Kvartsi-iskosten kaakkoispuolella on pari metriä korkea rantatörmä – iskokset sijoittuvat siis törmän yläpuoliselle tasaiselle maalle, korkeustasolle noin 125-127,5 m. Maaperä paikalla on vähäkivistä hiekkaa. Alueella on tehty joitain vuosia sitten avohakkuu. Puita paikalla ei kasva, maanpinnan tasalla kasvoi matalaa varpua ja sammalta. Löydöt tehtiin hakkuuaukean koillislaidasta. Alueen etelä- ja koillispuolelle tehtiin joitain koekuoppia, joista ei havaittu mitään mielenkiintoista.
Havaituista kvartsi-iskoksista noin 280 metriä pohjoiseen, koordinaattipisteestä N 7259 635 E 617 190, havaittiin metsäkoneen urasta yksi epämääräinen kvartsi-iskos. Tämä Saunaniemen pohjois-eteläsuuntaisen itärannan rantapenkan päältä löydetty mahdollinen iskos voi olla peräisin myös paikalla olleista kivistä, mistä metsäkoneen yliajo olisi sen lohkaissut. Paikalle tehtiin useista löydöttömiä koe-kuoppia.
Inventointialueen kivikaudelle ajoittuvat asuin- ja löytöpaikat sijaitsevat aivan vesi-rajassa ja jopa hieman vesirajan alapuolelle. Kellarilahden asuinpaikka poikkeaa näistä paikoista siinä, että se siis sijoittuu selkeästi nykyistä vedenpintaa korkeammalle penkalle. Kyseessä voisi tällä perusteella olla pikemminkin varhaismetallikautinen kuin kivikautinen asuinpaikka.

Hossanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hossanniemen kärjen pohjoistyvessä sijaitsee halkaisijaltaan noin 10,5 metrinen tervahauta. Haudan vallien korkeus on noin metri tervahaudan keskeltä katsottuna, haudan ulkopuolelta katsottuna vallit ovat hieman tätä korkeammat. Vallissa oleva halssiaukko antaa pohjoiseen, eli kohti järveä. Tervahautaa kiertää katkonainen oja. Maaperä paikalla on hiekka, alueella kasvaa nuorehkoa mäntyä ja maan pinnalla varpua ja sammalta.

Kotilampi W (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin kuusi metriä Hossantien (tienro 843) itäpuolella, 3 km luontokeskukselta kaakkoon, sijaitsee tervahauta. Halkaisijaltaan noin 12 metrinen tervahauta sijoittuu loivasti kohti itäkaakkoa laskevaan rinteeseen. Haudan itäreunalla on halssiura, joka jatkuu noin seitsemän metriä haudan ulkopuolelle. Vallit haudassa ovat alle metrin korkuiset ja hieman yli kaksi metriä paksut. Tervahauta on matala ja sulautuu maastoon hyvin: sitä ei näy Hossantieltä, vaikka paikalla kasvava männikkö on varsin avarapohjaista.

Öllöri 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 2,0 kilometriä kaakkoon, Öllörin eteläosan itärannalla olevassa niemessä. Kyseessä on 100 x 50 metrin kokoinen niemi, jonka matala, vetinen kannas yhdistää mantereeseen pohjoisesta. Niemi kasvaa nuorehkoa, harvaa mäntymetsää. Maaperä niemessä on kivikkoista hiekkaa.
Niemen etelä-/kaakkoispäässä, vajaa 20 metriä rantatörmästä ja kolmisen metriä järven pintaa korkeammalla on 2,0 x 1,5 metrin kokoinen ja 0,6 metrin syvyinen, luode-kaakko -suuntainen kuoppa. Paksun turpeen alla, sekä reunoilla että pohjalla, on harmaa huuhtoutumiskerros. Kuoppa lienee kohtuullisen vanha.

Hossa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Poikkeusjärven länsiosassa, Hossan talon luoteispuolella, noin 2 km luontokeskukselta itäkaakkoon. Tervahaudan päällä ja ympäristössä kasvaa avarapohjaista havupuuvaltaista sekametsää, maanpinnalla kasvaa varpuja. Paikalla on halkaisijaltaan noin 13 metrinen tervahauta. Laakean ja maljamaisen haudan vallien paksuus on reilu kolme metriä, korkeutta valleilla on noin metri. Tervahaudan halssin aukko aukeaa länteen.

Kotiniemi (1000032171) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Haapolammen kaakkoispuolella, Kotiniemen etelätyvessä, sijaitsee halkaisijaltaan noin 11 metrinen tervahauta. Haudan päällä kasvaa nuorehkoa kuusta ja mäntyä ja sen päällä on paksu sammal- ja varpukerros. Mökkitie kulkee välittömästi tervahaudan itäpuolelta. Tien ja tervahaudan välisessä leikkauksessa on nähtävissä jonkin verran hiiltä, mutta tie ei näytä vahingoittaneen juurikaan hautaa. Vallien paksuus tervahaudassa on hieman vajaa kolme metriä, ja niiden korkeus on metrin luokkaa. Lounaaseen kulkevan kapea halssiura on noin 8 metriä pitkä.

Saarilampi (1000032172) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iijoen Saarilampi nimisen suvannon itäpuolella, noin 40 metrin etäisyydellä rannasta sijaitsee tervahauta. Luontokeskus sijaitsee tervahaudalta noin 2,4 km etelä-kaakkoon. Tervahaudan päällä ja ympärillä kasvaa nuorehko avarapohjainen talousmännikkö.
Tervahauta erottuu selkeästi tasaisesta maastosta. Haudan halkaisija on noin 10 metriä, josta vallin paksuus on parisen metriä. Tervahautaa kiertää katkonainen kaivuoja ja sen halssiaukko aukeaa kohti Saarilampea, eli länttä.

Juurikkalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iijoen Juurikkalampi nimisen suvannon kaakkoispuolella, noin 3,2 km luontokeskukselta pohjoiseen, sijaitsee tervahauta. Avarapohjaisessa havumetsässä sijaitseva haudan päällä kasvaa mäntyjä ja muuta nuori kuusi sekä maan tasalla varpuja ja sammalta.
Tervahauta on laakea ja maljamainen. Halkaisijaltaan noin 11 metrisen haudan vallien paksuus on reilu kaksi metriä, korkeutta vallilla on alle metri. Tervahautaa kiertää katkoviivamainen oja ja sen halssiaukko aukeaa pohjoiseen.

Mustalampi (1000032184) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Muinaisjäännösalueen Haapaniemi itäpuolelta, Mustalammen luoteispuolella olevalta hiekkaiselta niemekkeeltä havaittiin viisi kuoppaa. Kuoppiin tehtyjen kairausten perusteella kuopissa on 10-20 cm paksuinen huuhtoumakerros. Kuopat ovat muodoltaan samankaltaisia Haapaniemen alueen pyyntikuoppien kanssa ja ne on syytä myös tulkita sellaisiksi.

Iso Tolosenvirta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kymmenkunta metriä Ison Tolosenvirran rannasta. Polku kulkee haudan rannan puoleista reunaa. Hauta on hieman vaikeasti havaittavissa, sillä sen päällä kasvaa suuria mäntyjä sekä pienempiä kuusia sekä leppiä. Tervahaudan poikki retkottaa kaatunut kelo, joka on ilmeisesti alkujaan kasvanut aivan haudan ulkoreunalla. Toinen jykevä mäntykelo seisoo pari metriä haudan länsipuolella, metrin syrjässä polusta.Maasto tervahaudan kohdalla rannassa on kosteaa noin kymmenen metrin levyisellä kaistaleella, haudan takana kangas kumpuilee loivasti. Alue on mäntyvaltaista havumetsää, aluskasvillisuus on mustikka-puolukkaa. Myös jonkin verran suopursua kasvaa tervahaudan päällä.
Tervahauta on vain noin yhdeksän metriä halkaisijaltaan eikä siinä erotu selvää keskuskuoppaa. Tervahaudan keskellä on loiva painauma, mutta kaatuneen kelon ja maaston mättäisyyden vuoksi painauman syvyydestä on vaikea sanoa mitään varmaa.
Ulkosyrjillä sitä vastoin vallit erottuvat selvemmin. Haudan kankaan puoleisella reunalla vallit ovat puolisen metriä muuta maastoa korkeammalla, rannan puolella valli on metrin korkuinen. Tervahaudan ränni on normaaliin tapaan suunnattu kohti rantaa, josta sen erottaa vain viitisen metriä kuivaa maata. Ura on nelisen metriä pitkä ja hieman epämääräinen rajoiltaan. Se on tervahaudan kyljellä puolisen metriä syvä ja loivenee kohti
rantaa. Tervahaudan ympärillä on kauttaaltaan pieniä kuoppia. Kairauksessa vallin päältä paljastui toistakymmentä senttiä vahva nokikerros. Sen alla oli pari kymmentä senttiä rikastuneen näköistä maata. Vasta tämän alapuolella alkaa normaali podsolikerros.
Pari metriä haudan länsipuolella on yli puoli metriä paksu kelohonka, jonka kylkiin on tehty kirveellä lähinnä rombin muotoisia hakkauksia, jotka hyvinkin saattavat liittyä tervahautakontekstin. Hakkaukset vaikuttavat jo aikoja sitten tehdyiltä. Koko seutu
on väärällään erilaisia merkkipuita.

Karkeapää (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Ärjänsaaren länsipään keskiosassa kulkevan harjanteen eteläreunalla, noin kaksi
metriä korkean töyrään reunassa. Alueella kasvaa mäntyjä, maaperä on melko kivinen.
Aluskasvillisuutena puolukka, mustikka ja sammal.
Kyseessä on loivareunainen kuoppa, jonka mitat ovat 1,4 x 3,2 metriä ja syvyys noin puoli metriä. Kuoppa on itä-länsi -suuntainen ja sen länsipää on täytetty kivillä, jotka ovat kasana
sammalen alla. Koekuopassa havaittiin noin 2-3 cm vahva huuhtoutumiskerros, jonka seassa on hieman hiiltä. Länsipään kivikasan sammaleen alta noin sentin vahvuinen huuhtoutumiskerros kivien välissä. Kivien alla havaittiin isoja hiilten kappaleita, joissa oli vielä hieman maatunutta, mutta palamatonta puuta kiinni. Kivet olivat noin nyrkin kokoisia. Kuopan ympäristöstä ei havaittu muita maan päälle näkyviä rakenteita.
Kyseessä on selkeästi ihmisen tekemä rakenne, jolla huuhtoutumiskerroksen vahvuudesta
päätelleen on ikää vähintään satoja vuosia, mutta tarkempaa ikää ei ole mahdollista arvioida.
Kyseessä saattaa olla ns. keittokuoppa tai sitten jonkinlaisen tulisijallisen asumuksen pohja. Kohde on mielenkiintoinen, mutta sen tarkempi määrittäminen vaatisi varsinaisia kaivaustutkimuksia.

Hautakaarre (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kyseessä on Ärjänsaaren etelä-kaakkoisrantavyöhyke Hautakaarteen keskivaiheilla. Alueella on 1900 -luvulla rakennettuja loma- ja asuinrakennuksia, jotka ovat olleet pääosin käytössä vuoteen 2016 asti. Alueen pääpuulaji on mänty, mutta paikoin kasvaa myös melko rehevää lehtipuustoa, kuten koivua ja pihlajaa. Tervahaudat sijaitsevat kaikki rantavallin päällä metsän puolella.
Kohteeseen kuuluu seitsemän tervahautaa, joista kuusi on lähekkäin ja yksi (itäisin)
hieman kauempana. Lisäksi kohteeseen kuuluu yksi painanne, joka sijaitsee kahvilarakennuksen pohjoispuolella nurmikolla.
Kyseessä on seitsemän tervahautaa, jotka iältään vaikuttavat niiden päällä kasvavan
puuston perusteella olevan yli sata vuotta vanhoja. Historiatietojen mukaan saaressa on poltettu tervaa 1800 -luvun lopulla (Heikkinen 2002, 98).
Tervahauta 1: Haudan halkaisija noin 23 metriä, vallien korkeus 1,5 -2,5 metriä. Tervahaudan kuopan syvyys noin 2 metriä. Halssi järvelle eli etelään päin. Hauta sijaitsee aivan rantatörmällä ja sen päällä kasvaa isoja, arviolta yli sata vuotta vanhoja mäntyjä sekä nuorempia koivuja yhteensä 15 kpl. Haudan päältä kulkee polku, joka on kuluttanut haudan rakenteita melko paljon. Haudan ympärillä on kuoppia, joista lienee aikanaan otettu maata haudan pohjaksi tai tiivisteeksi.

Karkeapää 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sijaitsee Ärjänsaaren pohjoisrannalla, pohjoiseen loivasti laskevalla, mäntyä kasvavassa rinteessä. Hiekkamaata. Aluskasvillisuutena on suopursu, puolukka, sammal, jäkälä.
Kyseessä on tervahaudan jäännös, jonka halkaisija on 13 metriä. Se erottuu ympäristöstään noin 0,5 - metrin korkuisena vallina, jonka sisällä on lieriömäinen, noin metrin syvyinen kuoppa. Tervahaudan suu eli halssi on rantaan päin eli pohjoiseen. Haudan päällä kasvaa seitsemän mäntyä.Tervahauta, jolla lienee ikää yli sata vuotta. Kirjallisuuden perusteella saaressa on poltettu tervaa ainakin 1800 -luvun loppupuoliskolla. (Heikkinen 2002, 98).

Myllylahti (1000032427) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Koljatinjärven Myllylahden ja lähes umpeen kasvaneen pitkulaisen lammen välisen kannaksen poikki kaivettu veneenvetokaivanto Vuokin reitin polulla Rautiaisenmyllyn länsipuolella. Myllylahden ja lammen välinen kannas on noin 70 metriä leveä. Kaivanto erottuu selvästi lammen puoleisessa rinteessä noin 30 metrin matkalta. Kaivanto on noin kolme metriä leveä ja muutaman kymmenen sentin syvyinen Kaivannon suunta on pohjoisluoteesta eteläkaakkoon. Vuokin reitin hoitotoimenpiteissä kaivannon viereen on tehty uusi pilkka, johon on kaiverrettu teksti 1700-luvun kaivanto.

Kapeaselkä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kivikautinen; Aittojärven Kapeaselän lounaisrannalla kohoavalla harjulla eli särkällä on useita pyyntikuoppia hiekanottoalueiden väliin jääneillä harjanteilla Vuokin reitin polun molemmin puolin.

Kapeaselkä 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Aittojärven Kapeaselän lounaisrannalla kohoavan harjun poikki kaivettu paikoin yli kaksi metriä syvä, noin kolme metriä leveä ja ainakin 45 metriä pitkä kaivanto, joka kulkee koillisesta lounaaseen. Kaivanto on harjun laella ja pohjoispuolella eteläpuolta selkeämpi. Kyseessä lienee veneenvetoura.

Kapeaselkä 3 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Syvä ja leveä kaivanto lähtee Aittojärven Kapeaselän kaakkoispään ja Porrasjoen suun välissä sijaitsevan vapaa-ajan asunnon kuivakäymälän takaa ja kulkee harjun poikki suunnilleen pohjoisesta etelään. Vedenottamolle vievän tien kohdalta kaivanto on täytetty.

Kapeaselkä 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kivikautinen; Harjulla sijaitsevan vedenottamon ja Malahviantien välissä olevat kaksi erillistä pyyntikuoppa-aluetta muodostavat kohteen. Kuopat 1-3 sijaitsevat harjun laella vedenottamolla vievän tien molemmin puolin. Lähempänä Malahviantietä ja Porrasjoen suuta sijaitsevalla harjun laella vapaa-ajan asunnosta 18 mertiä itään on kaksi kaunista ja selkeää pyyntikuoppaa (4 ja 5) seitsemän metrin päässä toisistaan. Alueella kulkee myös Vuokin reitin mahdollinen polkuosuus. Pyyntikuoppakohtein etäisyys toisistaan on noin 200 metriä.

Herranvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kuhmon Ala-Vieksillä noin 24,5 kilometriä Kuhmon keskustasta länsiluoteeseen. Tervahaudat sijaitsevat Kellojärven ja Murtojärven välisellä kannaksella Herranvaaran etelärinteessä.
Tervahauta 1: Halkaisija on 18 metriä. Vallit ovat isot. Niiden korkeus vaihtelee 0,3-0,7 metriin ja niiden leveys on noin 3 metriä. Vallit ovat kaksoisvallit. Halssi laskee etelälounaaseen. Se on noin 10 metriä pitkä ja noin 0,6 metriä syvä.

Saunaniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kyseessä on halkaisijaltaan hieman yli 10 metrinen tervahauta, jonka kuusimetrinen halssiura antaa alarinteeseen, eli itään. Tervahaudan syvyys sen keskeltä on noin 70 cm – ulkopuolelta vallien korkeus on noin 40 cm. Tervahautaa kiertää harva katkoviivamainen kuopparivi. Kuopparivin kuopista on aivan ilmeisesti nostettu maata haudan valleille. Tervahauta sijaitsee hakkuuaukean laidalla ja sitä peittää varpu- ja sammalkasvusto.

Ahmakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Karhuvaaran tiestä Karhuvaaralle erkanevan metsätien itäpuolella, Ahmakankaalla. Tervahauta sijaitsee hakkuuaukon reunassa. Tervahaudan halkaisija on 11 metriä ja vallien leveys noin 3 metriä. POhja on laakea. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 6 metriä ja syvyys noin 1 m.

Leppikangas (1000032498) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee noin 21,7 Kuhmon kirkosta luoteeseen, Horjunkankaantien eteläpuolella, tiestä kaakkoon johtavan metsäautotien koillispuolella. Kohde sijaitsee Leppikanaasta länteen, hakkuuaukolla.
tervahaudan halkaisiaj on 8 metriä. Muodoltaan se on laakea. Vallit ovat noin 1,5 metriä leveät ja noin 0,3-0,4 metriä korket. Halssi on 4,5 metriä pitkä ja laskee luoteeseen. Tervahauta on merkitty tekopökkelöillä.

Pirunkirkkokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Vuosangantien eteläpuolella, noin 30 metrin päässä tiestä hakkuuaukiolla. Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 6 metriä ja syvyys noin 0,45 metriä. Vallin leveys noin 1-1,5 metriä. Tervahaudan muoto on maljamainen.

Perjakkaniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Ristijärvestä Pikku-Puutioon laskevan lyhyen joen lounaspuolella. Asuinpaikka sijaitsee luode-kaakko-suuntaisen niemen keskiosassa, ympäristöään korkeamman maastonkohdan kaakkoispäässä. Niemen nimi on Perjakkaniemi. Kohteen luoteispuolella on autioitunut asutustila.
Asuinpaikalta kartoitettiin ainakin kaksi rakennuksen pohjaa, kuoppajäänteitä sekä kivikasoja. Ks. alakohteet.
Asuinpaikkaa ei ole merkitty 1800-luvun karttoihin. Metallinpaljastimella kohteelta löydettiin kaksi sepän tekemää metalliesinettä. Nauloja ei löydetty, joten asuinpaikka ajoittuu aikaan ennen naulojen yleistymistä rakentamisessa. Asuinpaikka on 1800-lukua vanhempi. Asuinpaikan koillispuolella olevaa salmea on perimätiedon mukaan kutsuttu Lapinsalmeksi.

Matarakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 15 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jonka halssi suuntautuu koilliseen. Päällä kasvaa eri ikäistä havupuustoa, pintakasvillisuutena varpuja. Tervahauta on merkitty peruskartalle.

Notkola (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 17 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jonka halssi suuntautuu joelle. Päällä kasvaa eri ikäistä puustoa ja katajaa.

Sikovirta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 16 m halkaisijaltaan olevan tervahauta, kuoppa n. 8 m halkaisijaltaan, halssi lounaaseen. Sijaitsee avohakkuualueella ja puusto on poistettu myös haudan päältä.

Varajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuhmon Varajärven lounaisrannalla Autioniemen pohjoiskoillisrinteellä on kaksi tervahautaa sekä niiden vierellä kaksi kivikasaa, jotka ovat todennäköisesti tervasaunan tai torpan pohjia. Autioniemi on merkitty Pitäjänkartastoon nimellä Autiokangas. Mikä viittaa siihen, että paikalla on asuttu, mutta paikka on ollut autioitunut jo 1800-luvun lopulla. Usein Kainuussa paikannimet, joissa on sana "autio" viittaavat vanhempaa 1600-1700- luvun asutukseen.

Vähämäen Palosuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pohjoiseteläsuuntaisella, ympäristöään hieman korkeammalla olevalla harjanteella on tervahauta. Haudan halkaisija on 10 metriä, joista reunapaltteen leveys on noin 2 metriä. halssi laskee itään ja sen pituus on noin 5 metriä.

Paloniemi 2 (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kuhmon Sylväjänniemen edustalla, Lammasjärveen erkanevalla maa-alueella. Kohde sijaitsee lounasrannalla. Löytöjä on tehty peruskarttaan merkityn hiekkarannan molemmista päistä. Kohteesta Paloniemi 2 on löydetty rautaesineitä (KM 41729: 1 - 6). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Huuskonsaari (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Lammasjärven Huuskonsaaren länsipäässä. Saaren länsipää kasvaa pääosin mäntymetsää, seassa kuusta ja koivua. Alueelle on tehty pienaukko hakkuita, mutta löytöpaikat ovat sen ulkopuolella. Jonkin verran alueella on tuulenkaatoja. Pohjakerros on varpuvaltaista.
Metallinetsinnässä on kesällä 2018 löytynyt kaksi nuolenkärkeä, kaksi veistä ja keihäänkärki. Esineet ovat löytyneet kahdesta pisteestä. Pisteestä yksi on löytynyt ruodollinen nuolenkärki ja veitsi (7111027; 628059). Oletettu löytöpaikka sijaitsee kilpikaarnaisen männyn juuressa. Maannos on humuskerroksen alta hieman hiiltynyttä. Löytöpaikka 2 sijaitsee ensimmäisestä pisteestä noin 68 metriä pohjoiskoilliseen. Pisteestä 2 on löydetty nuolenkärki, veitsi ja keihäänkärki. Näiden tarkkaa löytöpaikkaa ei pystytty tarkastuksessa paikallistamaan. Esineistö viittaa asuinpaikkaan tai hautapaikkaan.

Paloniemi 3 (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kuhmon Sylväjänniemen edustalla, Lammasjärveen erkanevalla maa-alueella. Kohde sijaitsee lounasrannalla. Löytöjä on tehty peruskarttaan merkityn hiekkarannan molemmista päistä. Kohteesta Paloniemi 3 on löydetty kupariseosesineitä, lähinnä vyön heloja. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Sutelanperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltaniemen Sutelanperässä, Rekinlammen ja Oulujärven välissä. Tervahautoja on kolme vierekkäin ajouran pohjoispuolella alle sadan metrin matkalla. Tervahaudat ovat melko tiheässä nuorehkossa metsässä, luotee-seen/pohjoiseen viettävän rinteen taitteessa. Maaperä on hiekkaa/karkeaa hietaa.
Tervahaudat ovat muodoltaan ja kooltaan samanlaisia. Niissä on selvät 3-4 metriä leveät vallit, sisäosan halkaisija on noin 10 metriä ja syvyys reilu metri. Vallin ulkoreunasta mitattuna niiden halkaisija on noin 20 metriä. Haudoissa on ränni-kaivannot alarinteeseen, pisimmän kaivannon pituus on noin 8 metriä.

Männikkö (1000033021) (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltaniemen Sutelanperässä, lähellä Oulujärven rantaa. Kiviniementien länsipuolella on hiekkainen kumpare, jonka keskelle ja pohjoislaidalle on kaivettu säilytyskuoppia tai maakellareita, joissa ei ole kivirakenteita. Voi olla, että kuopissa on ollut puuvuoraus. Kuoppia on kuusi kappaletta. Mäen päällä on yksi kuoppa, koko noin 2x2 metriä, syvyys noin metri. Kumpareen pohjoisreunassa on viisi kuoppaa parin metrin välein. Kuoppien sisäosa on kooltaan noin 2x2 metriä, syvyys noin metri. Kuoppiin on selkeä kapeampi kulku aukko alarinteen puolelta. Vieressä on pitkään viljelty peltoalue. Kyseessä lienee Sutelanperän tai Sutelan taloihin liittyvät pienet varastokellarit. Aivan vastaavia kuoppia on ainakin Sotkamon Sopalanlammella, myös historiallisen asutuksen vieressä.
Kumpareella on muutamia hyvin iäkkäitä mäntyjä, arviolta parin sadan vuoden ikäisiä. Aluskasvillisuutta on myös jonkin verran.

Leväpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltaniemen länsiosassa, Tervaniemen pohjoispuolella olevaan Levälahteen laskevan Leväpuron varres-sa, sen eteläpuolella. Järven rantaan on matkaa noin 400 metriä. Leväpuron eteläpuolella on pieni hiekkakumpare, johon tehty tervahauta. Hauta on laakea, maljamainen, syvyys alle metri. Sisäosan halkaisija on noin 7 metriä, vallit ovat matalat, noin 3-4 metriä leveät ja haudan halkaisija vallin ulkoreunasta mitattuna on noin 15 metriä. Tervahaudan koil-lisreunassa on näkyvissä rännin hirsistä rakennettua aukkoa, hirret ovat lahonneet, mutta vielä säilyneet. Näkyvä osa on leveydeltään noin 40 cm.

Särämäjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kajaanin keskustan koillispuolella, Särämäjärven itäpuolella. Valtatie 5 kulkee noin 100 metriä kohteen itäpuolella. Tervahauta on kesämökin eteläpuolella, Särämäjärven ja kapean uoman välisellä kannaksella. Maaperä on hiekkaa, kasvillisuus tervahaudan kohdalla sekametsääsekä rehevää aluskasvillisuutta. Tervahauta on vallien ulkoreunas-ta mitattuna noin 15 metriä, sisäosan halkaisija noin 7-8 metriä. Hauta on laakea, syvyys noin metri. Haudasta johtaa rännikaivanto kaakkoon, alarinteeseen.

vonkka 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde siaitsee Hyrynsalmen Vonkan alueella, leirintäalueelle johtavalta tieltä erkanevan hiekkatien eteläpäässä noin 30 metriä rannasta. Tervahaudan halkaisija on 16 metriä. Tervahautaa ympäröi matala valli, jonka leveys on noin 3 metriä. Halssi laskee itään ja on noin 3,3 metriä pitkä.

Vonkka 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyrynsalmen Vonkassa mäntykankaalla, noin 205 metriä leirintäalueelle johtavasta tiestä etelään. Tervahaudan halkaisija on 11 metriä. Tervahautaa ympäröivän vallin leveys on noin 3 metriä ja korkeus 0,7 metriä. Halssi laskee lounaaseen. Halssi on vahingoittunut jossain vaiheessa ja se on ummessa. Tervahaudan ympärillä on kuoppia.

Tuomijoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hyrynsalmen Tuomijoen itärannalla, soistuneen joenmutkan kohdalla. Tervahaudan päällä kasvaa runsaasti sekapuustoa. Tervahaudan halkaisija on 14 metriä ja vallien leveys 3 metriä. Halssi laskee länteen kohti jokea. Halssia on kaivettu.

Liejulampi (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Suomusslamen Martinselkosen luonnonsuojelualueen länsipuolella, Liejulammen luoteispuolella olevalla hiekkaisella mäntykankaalla. Kohteessa on kaksi pyyntikuoppaa muistuttavaa kuopaa, kaksi pienempää kuoppaa joiden maannoksessa on hiiltä sekä hieman kauempana muista sijaitseva yksi isompi kuoppa, jonka maannos on sekoittunutta.

Iso-Kaivos 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Syväjärven ja iso-Kaivoksen välisellä hiekkaisella mäntykankaalla, kankaan Syväjärven puoleisella reunalla. Kohteen päällä kasvaa nuorta männikköä ja muutama vanhempi mänty. Tervahaudan halkaisija on 9,4 metriä. Sen valli on epäsymmetrinen ja sen leveys on noin 2,5 metriä. Halssi laskee pohjoiskaakkoon ja sen pituus on 1,4 metriä.

Kaivoskangas (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Suomussalmen pohjoisosassa, Perangalla, Pienen Perenkajärven rannalla. Kohde siajitsee maastonkohtien Kuikkaniemi ja Haukiaitta välissä, Kaivoskankaan eteläosassa. Paikalla kasvaa varttununeita mäntyjä ja aluskasvillisuus on varpuvaltaista. Joissakin kohdin on merkkejä soistumisesta ja niillä kohdin suopursua on runsaammin. Kohteesta on löytynyt padankorva ja rautainen, pitkänmallinen esine, jonka toisessa päässä on koukku. Tätä on käytetty mahdollisesti keittoastian kannattimena tai sellaisen siirtämiseen. Nämä esineet löytyivät noin 2,5 metrin etäisyydeltä toisistaan. Maa niiden löytöpaikalla oli tummunutta. Padankorvan löytöpaikalla oli runsaasti hiiltä ja jonkin verran luun murusia. Löytöpaikka on ympäröivään maastoon verrattuna tasaista eikä siinä kasva juurikaan varpuja. Noin 24 metriä kaakkoon, kohti rantaa, löytyi kuparinpala ja tappimainen rautaesine, joka mahdollisesti on kolmijalan pää.

Konttisuo (1000034309) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Vihajärven tiestä oikealle haarautuvan metsätien päässä, joka kaartuu etelään loppupäässä. Tervahauta sijaitsee noin 130 metrin päässä eteläkaakkoon metsätien kääntöpaikalta, ajouran itäpuolella. Tervahaudan ympärillä on taimikkoa ja sen päällä kasvaa nurota mäntyä ja jonkin verran lehtipuuta.
Tervahaudan halkaisija on 15 metriä ja se on muodoltaan maljamainen. Halssin pituus on 7 metriä, leveys 1,8 metriä ja syvyys 1 m. Se laskee lounaaseen.

Saukkopuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Ympäristö on kuivahkoa mäntykangasta. Tervahaudan halkaisija on 17 metriä. Vallin leveys on 5-4 metriä. Halssi laksee telään ja se on 8 metriä pitkä. Sen leveys on 2,5 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Eläin on kaivanut tervahautaan koloja.

Eksyneenniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Roukonouron ja Eksyneenniemen uimarannalle johtavan tien kaakkoispuolella, luode-kaakko-suuntaisen pienen hiekkaharjanteen päällä, sen luoteispäässä.
Tervahaudan halkaisiaj on 12 metriä. Vallin korkeus on 0,4-0,5 metriä ja leveys noin 3 metriä. Halssi laskee lounaaseen. Noin 15 metriä kaakkoon samalla harjulla on pitkänomainen kuoppa, jonka pituus on 6 metriä ja leveys 1 metri. Kuopan syvyys on noin 0,5 m. Kuoppa on kaivettu harjanteeseen nähden pikittain.

Eksyneenniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee heti Eksyneenniemen uimarannalle johtavan tien eteläkaakkoispuolella. Kohteen päällä kasvaa muutama isompi mänty ja kuusi-koivu vesakkoa.
Hiilimiilu on kooltaan 5 x 4 metriä ja sen korkeus on noin 4,5 metriä. Keskellä on kuoppa, jossa hiili rahisee jalkojen alla.
ks. alakohteet

Kortesuo N (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vinovalovarjosteen mukaan paikalla on tervahauta. Selvästi tunnistettavaa kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Aittoselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan noin 17 m oleva tervahauta, jonka lounasta kohti olevan halssin pituus on noin 3 m.

Turisevanräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on yksittäinen tervahauta.

Ryöjönkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla halkaisijaltaan noin 15 metrinen tervahauta, jonka halssi on kohti itää. Tästä noin 30 metriä luoteeseen on toinen tervahauta (alakohde), jonka halkaisija on noin 18 metriä.

Rokonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee käytöstä poistetun radan itäpuolella, Lipontiestä noin 65 metriä pohjoiseen. Tervahaudan halkaisija on 13 metriä ja vallien leveys noin 2,8 metriä. Tervahautaa kiertää matala oja. Halssi on noin 6 metriä pitkä ja laskee länteen.

Hanhilampi (Taide)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen kunnan pohjoisosassa Näljängän Pohjanvaaran luonnonsuojelualueella, Hanhilammen pohjoispään itäpuolella. Hanhilampi on pieni suon ympäröimä lampi, johon laskee puro sen pohjoispäästä Hanhisuosta. Suon reunassa on suuri kivi, josta noin parin metsin päässä on kelottunut mänty. Männyn itäpuolella on pilkka, johon on kaiverrettu vuosiluku 1845 ja sen yläpuolelle puumerkki (muistuttaa sydäntä, jonka keskellä risti). Vuosiluvun alapuolelle on kaiverrettu kirjain A. Pilkan pituus on 60 cm ja leveys 8 cm.

Pieni Märäntö (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Märännönkankaan pohjoisreunalla, Iso Märäntö-nimisen pienen järven eteläpuolella noin yhdeksän kilometriä Suomussalmen Ämmänsaaresta luoteeseen. Kohteesta on löytynyt metallinpaljastimella korvalusikka. Löytöpaikan länsipuolella kulkevalta Kokkotaipaleentieltä on löytöpaikalle noin 130 metriä. Märännönkankaan kasvillisuus koostuu pääasiallisesti harvennetusta mäntymetsästä sekä joistain hajanaisista kuusista, eikä korvalusikan löytöpaikan kasvillisuus eroa alueen yleisestä kasvillisuudesta mainittavalla tavalla, joskin näiltä osin kangas laskee loivahkosti pohjoiseen muuttuen lammen rantaa kohden tultaessa vähitellen kosteikoksi.
Löytöpaikalla, samoin kuin myös muualla Märännönkankaan alueella pintamaa sekä sen alainen turvekerros on poistettu koneellisesti neliön muotoisina mattoina. Paikalla on nähtävissä tulenpidon merkkejä: hiili ja nokipitoista maata sekä runsaasti hyvin pieneksi fragmentoitunutta palanutta luuta. Lisäksi siellä täällä löytöpaikan ympärillä on nähtävissä kiviä, joiden yhteyttä muinaisjäännökseen ei kuitenkaan pintapuolisen tarkastelun perusteella ole mahdollista todeta.Tarkastushavaintojen perusteella ilmiö näyttäisi rajautuvan halkaisijaltaan noin 1–1,5 metrin laajuiselle alueelle, joskin kohde saattaa myös levittäytyä laajemmallekin alueelle.
Vastaavat löytöpaikat ovat kaivauksissa osoittautuneet usein polttohaudoiksi, minkä takia myös Pieni Märäntöä voi pitää mahdollisena polttohautauksena.

Salakkolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hossan retkeilyalueen lounaispäässä, Tuiranvaaran ja Pikku-Kukkurin eteläpuolella sijaitsevan Salakkolammen tuntumassa. Tervahauta on rakennettu lammen lounaisnurkan loivaan rinteeseen noin sadan metrin päähän lammesta. Lammen ja tervehaudan väliin jää matala kosteikko. Pikku-Kukkurin eteläpuolinen maasto on hyvin kumpuilevaa ja lampien sekä kosteikoiden täplittämää mosaiikkia. Kasvusto on havupuuvaltaista, mutta tervahaudan tuntumassa kasvaa myös jonkin verran koivuja. Aluskasvillisuus on musttikka-puolukkasuopursu -tyyppiä.
Tervahauta on suhteellisen pieni mutta selvärajainen. Se on halkaisijaltaan noin 9 metriä, keskellä on loiva muutaman metrin halkaisijaltaan olevan painauma. Vallit erottuvat selvästi. Ne ovat ylärinteessä eteläpuolella noin puolen metrin korkuiset, kosteikon puolella valli on toista metriä korkea. Täällä on myös 4 - 5 metriä pitkä juoksutusura. Se on syvimmillään lähes metrin ympäröivän maan pinnan alapuolella mutta loivenee nopeasti. Selkeitä palontorjuntakuoppia on haudan ympärillä vain muutamia. Kairatessa haudan keskeltä sekä vallilta tuli näkyviin yli 10 cm paksu, hyvin vahvasti hiilen ja noen sekainen kerros heti kuntan alta. Tämän alapuolella on sekoittunut hiekkakerros. Luonnollisesti mitään podsoloitumista ei ole ehtinyt tapahtua. Tervahauta liittyy alueen tervanpolttoperinteeseen 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa.

Kylmäkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervasauna ja -hauta sijaitsevat vaaran alarinteellä parisataa metriä retkeilyalueen rajasta. Retkeilyalueen puolella rinne on kivinen ja polveileva. Havumetsää laikuttavat yksittäiset koivut. Puustossa on myös vanhoja honkia, aluskasvillisuus on pääosin musttkka-suopursuvaltaista. Viitisenkymmentä metriä rakennelmien pohjoispuolella alkaa osin avoin suo, jota pitkin terva on todennäköisesti kuljetettu Ison Kukkurin rantaan.
Tervasauna ja -hauta sijaitsevat Hossan retkeilyalueen lounaispäässä, Kukkurivaaran pohjoisrinteellä. Matkaa Iso-Kukkurijärvelle länteen on kolmisensataa metriä. Tervasauna ja -hauta sijaitsevat vaaran alarinteellä parisataa metriä retkeilyalueen rajasta. Retkeilyalueen puolella rinne on kivinen ja polveileva. Havumetsää laikuttavat yksittäiset koivut. Puustossa on myös vanhoja honkia, aluskasvillisuus on pääosin mustikka-suopursuvaltaista. Viitisenkymmentä metriä rakennelmien pohjoispuolella alkaa osin avoin suo, jota pitkin terva on todennäköisesti kuljetettu Ison Kukkurin rantaan.
Tervasauna on ollut kooltaan 4 x 4 metriä. Sen itä- ja eteläseiniä on jäljellä nelisen hirsikertaa. Hirret ovat olleet jykeviä, käsittelemättömiä puita, jotka on kuitenkin joko kuorittu tai keloina käytetty. Rakennelman hirsiä on sahattu ja kirveellä veistetty. Salvokset ovat aika karkeasti tehdyt. Nauloja ei saunan teossa ole käytetty. Muutakaan modernia rakennusmateriaalia ei näy. Oviaukko on sijainnut saunan länsiseinällä. Oven vieressä, sen pohjoispuolella, on kiuaskiveys, joka on nykyisellään 1.5 x 1.5 metriä. Kiveyksen korkeus on puolisen metriä. Kuntan alta pilkistävistä kivistä osa on aika suuria. Kiuas ei kaiketi ole kovin paljoa levinnyt. Kiukaan vastapäisellä itäisellä seinällä on ollut pieni aukko. Se on kooltaan 0.3 x 0.15 metriä. Aukko sijaitsee aika matalalla, mutta saunarakennus on voinut aikojen saatossa painua.
Sauna ja tervahauta liittyvät yläkainuulaiseen tervaperinteeseen, jonka kukoistuskausi oli 1800-luvulla. Saunan säilymisasteesta päätellen tämä työkohde lienee perinteen nuoremmasta päästä. Ikää sillä on joka tapauksessa yli sata vuotta, joten se on luokiteltavissa kiinteäksi muinaisjäännökseksi tervahaudan tapaan.

Peurokoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peurokosken tervahauta sijaitsee Hossan retkeilyalueen lounaisnurkassa, parikymmentä metriä retkeilyalueen ulkopuolella, Pikku-Kukkurin luoteisrannalla. Matkaa rantaan on pari kymmentä metriä. Ranta kohdalla on kostea, mutta maasto kumpuilee nopeasti rannan pohjoispuolella sekametsää kasvaviksi kankaaksi. Tervahaudan tietämillä kasvaa mäntyjä, kuusia, koivuja ja leppiä. Aluskasvillisuudessa dominoi mustikka-puolukka-suopursu.
Tervahauta on viitisentoista metriä halkaisijaltaan ja se erottuu maastossa hyvin. Luontopolku kulkee aivan haudan kulmalla. Erottuvuutta haittaavat hieman haudan päälle kaatuneet puut sekä aluskasvillisuus. Haudan päällä kasvaa myös useita puita. Tervahaudan vallit ovat viitisen metriä leveät ja niiden ulkopuolella kulkee yksittäisten palontorjuntakuoppien nauha koko haudan ympäri. Vallit ovat puolisen metriä korkeat. Keskellä oleva laakea painanne on halkaisijaltaan niin ikään viitisen metriä. Syvimmillään se on 0.7 metriä. Tervahaudan ränni on suunnattu kohti järveä, etelään. Ura on erittäin pitkä ja selvä. Haudan kupeella se on pari metriä leveä ja 1.3 metriä syvä. Se kapenee nopeasti, mutta jatkuu järvelle päin toista kymmentä metriä noin 40 cm syvyisenä juonteena.

Tuiranniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hossan retkeilyalueen lounaisnurkassa, Lavajärven länsipäässä, Tuirankosken itäpuolella. Lavajärven pohjoisranta on tervahaudan tietämillä kuivaa hossalaiskangasta, jonka aluskasvillisuus on niukkaa. Kangas, joka laskee loivasti kohdalla Tuiranvaarasta rantaan, kasvaa lähes yksinomaan mäntypuita. Luontopolku kulkee tervahaudan ja järven välissä. Matkaa haudalta rantaan on kymmenkunta metriä.
Tervahauta erottuu selvästi kuivassa kangasmaastossa. Se on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Vallit ovat suhteellisen kapeat - noin kolmimetriset - eivätkä ne kohoa puolta metriä korkeammiksi. Haudan keskellä on laakea kuusimetrinen painauma, joka on syvimmillään 0.7 metriä. Vallin ulkosyrjällä ei hahmotu palouraa eikä yksittäisiä palokuoppiakaan. Noin nelimetrinen ränni on suunnattu järvelle päin. Se on alaosastaan erodoitunut ilmeisesti osin polun vuoksi, mutta myös porot näyttäisivät myllänneen hiekkamaassa. Ura on syvimmilläänkin vain puolisen metriä. Tervahaudan päällä kasvaa useita täysimittaisia tukkimäntyjä.

Likolahti Hossa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi tervahautaa ja yksi tervasauna. Likolahden eteläisempi tervahauta sijaitsee kumpuilevalla ja rutikuivalla mäntykankaalla Hossan retkeilyalueen lounaispäässä, Lavajärven pohjoisrannalla. Matkaa tervahaudalta Lavajärven itäisimpään lahden pohjukkaan 60 - 70 metriä. Toisin kuin peruskartalle on merkitty, kulkee luontopolku välittömästi haudan lounaispuolitse. Maasto tervahaudan kohdalla kumpuilee voimakkaasti. Ainoana puulajina on mänty, aluskasvillisuus muodostuu puolukasta ja kanervasta. Haudan päälle on kaatunut muutamia keloja ja oksia.
Tervahauta on pieni, vain noin kahdeksan metriä halkaisijaltaan. Se on selvärajainen ja säännöllisen muotoinen ja erottuisi maastossa erittäin hyvin, jos sen päälle ei olisi kertynyt risuja ja kaatuneita keloja. Haudan vallit ovat vain noin pari metriä leveät. Niiden korkeus vaihtelee muutamasta kymmenestä sentistä puoleen metriin. Haudan keskellä on laakea painanne, joka on syvimmillään puolisen metriä. Painanteen halkaisija on noin neljä metriä. Minkäänlaista palokurua tai kuoppia ei haudan ympärillä ole näkösällä. Ränni on massiivinen. Sen pituus järvelle päin suunnattuna on 5 - 6 metriä. Uraa reunustavat selvät vallit, jotka ovat syntyneet sitä kaivettaessa. Ura on haudan kupeessa lähes 70 cm syvä ja se jatkuu lähes yhtä syvänä usean metrin matkalla. Tervahaudan valleilla on kunttakerroksen alla vahva nokikerros.

Rytilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rytilammen tervahauta sijaitsee Hossan retkeilyalueella, Lounajan länsipuolella sijaitsevan Rytilammen pohjoisrannalla, aivan lammen luoteisnurkalla. Täällä lampi muuttuu soistumaksi, jota halkoo Rytipuro. Puron rannoilla on puolenkymmentä niittylatoa noin puolentoista kilometrin matkalla. Lammen ranta on kostea kohdassa, jossa tervahaudan ja -saunan jäännökset sekä luhistuneen porokatiskan jäänteet sijaitsevat. Rannalla kasvaa hillaa ja suopursua. Välittömästi tervahaudan länsipuolella ranta muuttuu heinäiseksi niityksi. Kaikki mainitut rakenteet sijaitsevat kankaalla, joka kohoaa muutamia metrejä rantaa korkeammaksi. Kangas jatkuu loivasti kohoten kohti Lounajalle ja Kokalmukselle vievää tietä reilun puolen kilometrin päässä. Kangas on hiekkainen ja kuiva. Se kasvaa mäntyjä, aluskasvillisuus on pääasiassa puolukka-mustikkaa.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13 metrinen ja se erottuu säännöllisen muotoisena loivassa kangasrinteessä. Haudan keskellä on noin kolmimetrinen painauma, vallit ovat kauttaaltaan viitisen metriä leveät. Vallien korkeus on puolisen metriä, haudan pohjoispuolella hieman vähemmän. Tervahaudan ränni on luonnollisesti suunnattu kohti rantaa. Sitä näyttää kaivellun tervahaudan polton jälkeen, eikä sen alkuperäisestä koosta siten voi saada varmuutta.

Nahkavirta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Joukojärven pohjoisrannalla, Nahkavirran eteläpuolella. Maasto on loivaa ja kuivaa mäntykangasta Nimettömänharjun koillisnurkalla. Aluskasvillisuus on kanerva-puolukka-juolukkaa. Haudan eteläpuoliselta rannalta alkaa kolmisensataa metriä pitkä niemi, joka työntyy kohti koillista ja osaltaan erottaa Joukojärven Virtajärvestä. Retkeilyalueen eteläreuna kulkee kapeiden järvien nauhana alueen lounaispäässä. Erityisesti järvinauhan pohjoisrannalla, retkeilyalueen puolella, on runsaasti tervahautoja.
Tervahauta on pieni ja kompakti kehä kankaalla. Se on halkaisijaltaan noin 10 metriä. Vallit ovat noin 3.5 metriä leveät ja vain 30 - 40 cm korkeat. Valleja kiertää nauha palokuoppia, joista syvimmät sijaitsevat pohjoisen puolella vastapäätä ränniä. Haudan keskellä oleva painanne on kolmisen metriä ja sen syvyys on vain noin 30 cm. Haudan ränni antaa etelän suuntaan, kosteikolle päin, ei siis idän puolella sijaitsevalle järvelle. Tähän ovat selityksenä maaston muodot: Tervahaudan paikka on suhteellisen tasaisella kankaalla, joka ei vietä järvelle vaan kosteikolle, josta kuljetusmatka veteen on lyhyt. Ränni on nelisen metriä pitkä ja 70 cm syvä syvimmillään. Tervahaudan vaatimattomista mitoista huolimatta se erottuu selvästi maastossa.. Sen päällä ei kasva lainkaan puita.

Lounatkapea (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lounajan rannasta noin 70 metriä pohjoiseen, Lounatkapean länsipuolella, loivassa rinteessä. Matkaa Lounajan tulipaikalle on hieman toista sataa metriä. Luontopolku seurailee rantaa ja se kulkee halki tervahaudan eteläreunan. Rinne järven pohjoisrannalla on loivahkoa mäntyvaltaista havumetsää, jossa puusto ei ole kovin vanhaa. Maaperä on suhteellisen kosteaa ja puolukka-juolukka-suopursuvaltaista. Tervahaudan päällä kasvaa pääasiassa mäntyjä. Alueella on paikoin runsaastikin myrskytuhoja, erityisesti kohteen itäpuolella, mutta itse tervahauta on tuhoilta säästynyt.
Tervahauta erottuu erittäin selvärajaisena maastossa. Se on halkaisijaltaan noin 15 metriä. Vallit ovat nelisen metriä leveät ja 30-40 cm korkeat. Haudan keskellä on 6-7 metrin laajuinen painanne, jonka keskusta on noin 50 cm vallin harjaa matalemmalla. Noin neljä metriä pitkä ränni on sijoitettu kohti järveä ja etelää. Se on noin kolme metriä leveä ja reunustettu hirsillä, joista varsinkin idän puoleinen seinusta on edelleen hahmotettavissa. Ilmeisesti rakenne on ollut myös hirsin katettu, sillä seinustan päältä on näitä romahtaneita katerakenteita edelleen hahmotettavissa. Rännin tukemisessa käytetyt puut ovat olleet jykeviä ja koko tervahaudan yleisvaikutelma on huoliteltu ja pieteetillä tehdyn näköinen. Ränni on haudan puolella pari metriä syvä ja se loivenee normaaliin tapaan, mutta jopa sen eteläpäässä erottuvat selvästi noin 30 cm korkeat palteet paikassa, jossa rinne tasoittuu rantakosteikon suuntaan. Kauttaaltaan tervahaudan vallien ulkopuolella on epämääräisen muotoisia kuoppia, joista syvimmät ovat toista metriä. Niiden laajuus vaihtelee metrin parin sisällä. Kuoppia on yleisesti tehty tervahautojen ulkosyrjille palamisen kontrollointia varten sekä estämään tulen leviämistä haudan ulkopuolelle.

Iikoski 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Iikosken eteläpuolisen suvannon länsirannalla, vajaat sata metriä rannasta. Tervahaudan sijainti on huolella valittu ja se on tervan kuljetuksen kannalta ideaali. Iikoskenniemi on mäntyvaltaista, paikoin kosteaa kangasta, jossa tervapuita on ollut runsaasti saatavilla. Maasto haudan kohdalla on kumpuilevaa kangasta, mutta haudan itäpuolelta järven rantaa kohti se muuttuu matalaksi kosteikoksi. Tervahauta erottuu selvänä kumpareena niemeä kiertävän polun varrella. Matkaa polulle on viitosen metriä. Haudan ympärillä kasvaa pääasiassa vaihtelevan ikäistä männikköä, ranta on heinikkoinen ja avoin. Kankaan aluskasvillisuus on pääasiassa puolukka-mustikka-suopursua. Matkalla Iikosken niskalta tervahaudalle on runsaasti kirveellä kaadettujen mäntyjen lahoavia kantoja. Ne voivat olla perua tervahaudan polton valmisteluista.
Tervahauta on kookas ja se erottuu hyvin maastossa. Sen halkaisija on reilut 15 metriä. Hautaa kiertävä valli on kauttaaltaan kuutisen metriä leveä ja rannan puolelta jopa metrin korkuinen. Myös haudan länsipuolella, polulta katsottuna, se on useita kymmeniä senttejä korkea. Valleja ympäröivät kauttaaltaan epämääräisen muotoiset kuopat, joilla tulen leviämistä on estetty. Haudan keskellä olevan kuopan halkaisija on reilut kolme metriä ja se on vallin harjalta katsottuna syvimmillään noin 70 senttiä. Tervaränni on suunnattu luonnollisesti kosteikon ja järven suuntaan. Ura on nelisen metriä pitkä ja se loivenee nopeasti. Aivan vallin reunalla se on pari metriä vallin harjaa ja metrin ympäröivää maanpintaa matalammalla. Toisesta päästään se erottuu vielä noin 20 sentin syvyisenä painaumana. Ränni on leveimmillään haudan reunalla noin puolitoista metriä leveä ja se kapenee voimakkaasti kosteikon suuntaan. Tervahaudan päällä ei kasva ainuttakaan täysikasvuista mäntyä vaikka haudan ulkopuolella niitä on runsaasti. Kantoja sitä vastoin haudan päällä on joitakin, ja vaikuttaakin siltä, että tervahauta on tarkoituksella pidetty avoimena.

Huuskonsaari 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kuopat löytyivät vuoden 2011 inventoinnissa. Saaren etelärannalla on kivikautinen asuinpaikka (Huuskonsaari S 290010285) . Saarella kasvaa mäntymetsää ja sen rannat ovat kivikkoiset. Kuopat sijaitsevat loivassa rinteessä noin 40 metriä asuinpaikasta itään. Kuoppia on seitsemän. Kuoppien profiilit ovat loivia. Koko esim. halkaisija 2 metriä, syvyys 0,1 metriä. Matalat vallit. Kuoppien ajoitus ja funktio eivät ole tiedossa. Kokonsa puolesta ne voisivat olla hautoja.

Koljosensuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee suppilomainen tervahauta, jonka halkaisija on noin 14 m. Tervahaudan halssiura (noin 6 m) osoittaa järvelle, suuntaan NNE. Tervahaudan ympärillä on hajanainen katkoviivamainen oja.

Paloniemenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on noin 7 m. Tervahaudan itälaita on
vaurioitunut hieman mökkitien kohdalta.

Haukiniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaankin merkattu tervahauta sijaitsee noin 30 metriä itään peruskartan
karttasymbolista. Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 8 metrinen tervahauta, jonka lyhyt halssiura antaa pohjoiskoilliseen.

Ruotinsaari 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 9 m. Noin 7 metriä pitkä halssiura laskee suuntaan SE.

Ruotinsaari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienen kumpareen päällä sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 7,5 m. Selvästi ympäristöstään erottuvan tervahaudan halssiura osoittaa järvelle, suuntaan S. Halssiuran pituus on noin 4,5 m ja leveys noin 1,4 m.

Haara-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakean tervahaudan halkaisija on noin 15,5 m. Noin 7 m pitkä halssiura aukeaa
suuntaan NE. Tervahaudan itälaita on tuhoutunut hieman, ilmeisesti metsätöiden
yhteydessä.

Pienijärvi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakean tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Halssiura on havaittavissa tervahaudasta suuntaan SW noin 8,5 metrin matkalta.

Pienijärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaatit osoittavat paikalla sijaitsevan tervahaudan keskikohtaa. Tervahaudan
halkaisija on noin 12 m ja sen vallissa oleva halssiaukko aukeaa itään.

Historiallinen; Paikalla sijaitsevan, 16 metrisen tervahaudan, liki 20 m pitkä halssiura osoittaa
suuntaan SW.

Pienijärvi 1 (1000034996) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 15 metrisen tervahaudan halssiaukko antaa suuntaan SW.

Haarakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee 14 metrinen tervahauta.

Haarakangas 2 (1000034998) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maljamainen, halkaisijaltaan noin 18 metrinen, tervahauta. Liki kahdeksan metrinen halssiura osoittaa suuntaan SE.

Haukiniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee liki 16 metrinen laakea tervahauta, jonka noin 20 metrinen halssiura laskee länteen.

Verkkovalkama (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 8 metrinen tervahauta, jonka muutaman metrin pituinen halssiura on joen suuntaan, kohti itää.

Hirsiniemi (1000035001) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee kaksi tervahautaa noin 24 metrin etäisyydellä toisistaan. Tervahaudat on rajattu saman muinaisjäännösrajauksen sisään. Pohjoisemman tervahaudan (N 7105016 E 638247) halkaisija on noin 16 metriä. Noin 7 m pitkä ja 1,5 m leveä halssiura aukeaa kohti etelää. Eteläisempi tervahauta (N 7104987 E 638236) on puolestaan halkaisijaltaan noin
13 metriä. Halssiaukko osoittaa itään.

Iso-Luoma 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Tervahaudasta koilliseen lähtevän kapean halssiuran pituus on noin 7,5 m.

Iso-Luoma 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee noin 12 metrinen tervahauta - halssiaukko antaa länteen.

Repojärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaattien osoittamassa kohdassa sijaitsee laakea tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 m. Halssiura aukeaa koilliseen (noin 6 m). Välittömästi tervahaudan eteläpuolella on noin 7 x 2 metrinen hiekkakumpu (korkeus noin 0,6 m). Kumpu ei todennäköisesti ole minkään rakenteen tms. osa, vaan se on syntynyt metsänhoidollisten toimenpiteiden seurauksena.

Repojärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on laakea, halkaisijaltaan noin 19 metrinen, tervahauta. Noin 9 metrinen
halssiura osoittaa kohti puroa suuntaan SSW. Tervahaudan vallien ulkopuolella on
katkoviivamainen oja.

Repojärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsevan halkaisijaltaan noin 11 metrisen tervahaudan vallissa oleva
halssiaukko aukeaa kaakkoon.

Ruotinsaari 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 15,5 metrinen tervahauta. Tervahaudan kahdeksan metriä pitkä halssiura osoittaa etelään. Haudan valleja kiertää epämääräinen katkoviivamainen oja.

Virstakivi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin yhdeksän metrisen tervahaudan vallissa oleva halssiaukko osoittaa etelään.

Virstakivi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsevan, halkaisijaltaan noin 15 metrisen, tervahaudan halssiura (9 m)
antaa kohti järveä, suuntaan NEE.

Luomankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 15 metrinen tervahauta, jonka vallissa oleva
halssiaukko aukeaa suuntaan SW. Tervahaudan valleja kiertää epäsäännöllinen,
katkoviivamainen oja.

Luomankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienen tervahaudan halkaisija on noin 9 m. Halssiura on noin 5 m ja se antaa
suuntaan S. Tervahaudan valleja kiertää katkoviivamainen oja.

Luomankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee laakea, halkaisijaltaan noin 17,5 metrinen tervahauta. Halssiura
(noin 7 m) antaa kohti järveä, suuntaan SSW.

Lapinniemenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Liki tietä sijaitsevan tervahaudan (halkaisija noin 9 m) halssiura aukeaa pohjoiseen, kohti tietä. Miltei metrin syvyisen halssiuran pituus on noin 4,5m.

Pieni-Luoma (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 9 metrinen tervahauta, jonka halssiura (noin 7m) antaa luoteeseen.

Koppelolahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaatin osoittamassa kohdassa sijaitsee halkaisijaltaan 14 metrinen tervahauta. Tervahaudasta lähtee noin 12 metrin mittainen halssiura lounaaseen, mikä viimeisen parin metrin matkalta kääntyy kohti länttä.

Koppelokorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 15 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu itään, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuoria havupuita. Loiva koillisrinne, hiekkamoree-nia.

Koppelokorpi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee tervahauta. Halkaisijaltaan noin 10 metrisen tervahaudan vallissa
on halssiaukko, mikä aukeaa itään.

Koljosensuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on noin 16 m. Tervahaudan vallissa oleva halssiaukko on suuntaan SE.

Koljosensuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee noin 12 metrin kokoinen tervahauta, jonka vallissa on halssiaukko suuntaan SW.

Haara-aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaattien osoittamassa paikassa sijaitsee halkaisijaltaan noin 9,5 metrin kokoinen tervahauta. Noin 8 metrin pituinen kapea halssiura kulkee kohti järveä, suuntaan SW. Tervahaudan koillisreuna on osin hajonnut - todennäköisesti metsätöiden seurauksena.

Naukkarinsalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ruotinsaaren itäosassa, pienen kumpareen itäpuolella sijaitsee kaksi kuoppaa noin kahden metrin etäisyydellä toisistaan. Eteläisempi kuoppa (N 7106703 E 638815) on noin 2,5 x 1,2 metrin kokoinen ja sen syvyys on noin 45 cm. Kuoppaan tehdystä koekuopasta paljastui paksun sammal/kunttakerroksen jälkeen noin 15 cm paksu hiilen ja noen sekainen hiekkainen maa, minkä jälkeen maa-aines kuopassa muuttui vaaleaksi hiekaksi.
Pohjoisempi kuoppa (N 7106699 E 638818) on samankokoinen kuin toinen kuoppa. Siihen tehdystä koekuopasta ei kuitenkaan vastaan tullut hiiltä tai nokea. Sammalkerroksen alla oli ohut huuhtoumakerros, joskin huuhtoumakerros vaikutti osin sekoittuneelta sen alla olevan hiekan kanssa. Eteläisempi kuoppa tulkittiin hiilihaudaksi. Pohjoisemman kuopan käyttötarkoitus ei ole selvä, mutta maastossa molemmat kuopat tulkittiin samanaikaisiksi. Muinaisjäännöksen koordinaattitieto osoittaa hiilihautaan. Muinaisjäännösrajaus pitää sisällään molemmat havaitut kuopat.

Koppelolahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee tervahauta.

Tuhkaniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee ehjä tervahauta.

Koppelolahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Kuhmon kirkosta 15,1 km kaakkoon., Lammasjärven etelärannalla olevan Koppelolahden länsirannalla, rannasta n 18 m., loivassa rinteessä.
Paikalla on rantaan kurottuva harjanne joka laskee rantaan. Loivassa rinteessä on pyöreä, suppilomainen kuoppa, halkaisijaltaan n. 3,5 m ja siinä matalat vallit. Kuopassa on podsoli mutta ei hiiltä tai nokea. Kuoppa saattaa olla pyyntikuopan jäänne. Lähistölle tehdyissä koekuopissa ei mitään merkkejä ihmistoiminnasta joten mikään asumuksen (kuoppapirtti) pohja ei ole kyseessä.

Tuhkaniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on kaksi tervahautaa (N 7108331 E 634660 ja N7108344 E 634660). Tervahaudat sijaitsevat noin 10 metrin päästä toisistaan ja ne yhdistettiin yhdeksi muinaisjäännösalueeksi.

Kylmälahti (1000035028) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on ehjä tervahauta.

Soitukanaho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla hiilimiilun jäänne, halkaisija 8 m.

Soitukanaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla ehjä tervahauta.

Soitukanaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on ehjä tervahauta.

Tuhkalampi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kuhmon kirkosta 13,3 km itään, Lammasjärven keskivaiheilla -hieman itäpuoliskossa, etelärannalla olevan Tuhkaniemen lounaistyvessä, Tuhkalammen luoteiskärjen pohjoispuolella olevalla kapealla punkamaisella ja soiden ympäröimällä harjanteella.
Paikalla on kapea NW-SE suuntainen harju soiden välissä. Luoteessa harju loppuu järven rantaan ja on myös luoteessa korkeampi kuin kaakossa, jossa harju hiipuu korkeamman mäen kupeeseen. Harjun kaakkoispäässä on kaksi kuoppaa (N 7108406 E 634434), halk. vajaa 3 m, Samanlainen kuoppa on harjun keskiosassa edellisistä n. 35 m länsi-luoteeseen (N 7108420 E 634406). Näiden väliin tehdystä koekuopasta tuli esiin vahva kulttuurikerros jossa palanutta luuta ja kvartsi-iskoksia (KM 39386). Lounaammaksi, missä harjun laki nousee, ei koekuopissa havaittu mitään. Paikalla on siis kivikautinen asuinpaikka. Ovatko kuopat pyyntikuoppia vaiko asuinpaikkaan liittyviä rakenteita (kuten keittokuoppia) jäi avoimeksi - intuitiivisesti epäilen että ne eivät olisi pyyntikuoppia, olisivat ehkä liian pieniä sellaiseksi. Löydöt viittaavat paikalla "asumiseen". Palanut luu - ruoanlaitto, syönti ja ”ettone”, kvartsit - työkalun teko, ei vain teroittelu, kultt. kerros on pitkäaikainen "oleskelu". Sellainen toiminta pyyntihankaalla ei ole uskottavaa. Jos kuopat pyyntikuoppia, ovat ne eriaikaisia. Paikka on ehjä ja edustava, sekä kompakti kapean harjun laella. Rajaus on hyvä arvio topografian ja koekuoppien perusteella.

Tuhkaniemi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kuhmon kirkosta 13,6 km itään, Lammasjärven etelärannalla olevan Tuhkaniemen koillisrannalla, aivan rantahietikolla.
Paikalla on avointa hiekkarantaa liki veden tasossa - osin heinän peittämänä. Rannalta löytyi kvartsi-iskos (N 7108512 E 634736) ja kvartsikaavin (N 7108481 E 634754). Asuinpaikka lienee melko lailla tuhoutunut säännöstelyn aiheuttaman vedenpinnan vaihtelun takia. Nyt ei saatu selville olisiko asuinpaikkaa kauempana rannasta vaiko onko asuinpaikan ydin vesirajalla tai rantavedessä. Avoimesta hiekkarannasta saadut - tai saamatta jääneet - havainnot viittaavat siihen että kauempana rannasta, rantatasanteella ei asuinpaikkaa olisi. Kvartsit KM 39385.

Latvalampi (1000035138) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienelle Särkijärvelle johtavan tien itäpuolella hiekkapohjaisella mäntykankaalla olevalla hakkuualueella oli kuoppia, joista yhtä Tolonen kertoi kaivelleensa. Paikalla oli 2 - 3 kuoppaa, joiden halkaisija oli n. 2 m, syvyys n. 1/2 m. Tolosen kaiveleman kuopan reunoille oli nostettu runsaasti osittain hii ltynyttä, palanutta puuta, jossa saattoi havaita kirveen jälkiä. Todennäköisesti kuopat ovat hiilimiiluja.

Roinilan autio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka on vanhojen peltojen vieressä olevaa niittyä. Niittyä ympäröi harva männikkö. Paikalla oli noin20m matkalla kolme maakuoppaa, joista suurimman halkaisija oli n. 3m, syvyys yli metrin. Lisäksi paikalla oli täysin heinän peittämä,n. metrin korkuinen kivikasa. Läntisimmän kuopan vieressä oli suuri maa - ja kivikasa, jonka päällä kasvoi tuuhea katajikko. Paikkaa on ennen pelätty, koska siellä sanottiin kummittelevan. Pimeän aikaan oli nähty valojen palavan kuoppien kohdalla. Paikalla kerottiin asuneen Junkkari-nimisen miehen, joka oli ollut tietäjä.

Kortelampi (1000035160) (Asuinpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsijä on löytänyt kohteesta ruodollisen väkäsellisen keihäänkärjen ja havainnut lähistöllä kuparisilppua. Keihäänkärjen löytöpaikka on kahden äestysuran välissä koskemattomana säilyneessä maassa. Keihäänkärki on löytynyt humuskerroksen alta kivennäismaasta, hieman kivennäismaahan painuneena. Heti humuskerroksen alla on muutaman sentin paksuinen palaneen maan kerros. Parin metrin päähän tehdyssä koekuopassa palaneen maan kerrosta ei havaittu. Löytöä ei vielä ole luetteloitu kokoelmiin. Keihäänkärjen löytöpaikasta noin 16 metriä kaakkoon löytyi niitti ja 11 metriä itäkoilliseen rautanaula. 17 metriä luoteeseen keihäänkärjestä löytyi rautakiilan kappale, joita on käytetty esimerkiksi kirveissä kiilaamaan varsi kirveen silmään. Näiden esineiden löytöpaikoilta ei havaittu mitään tavallisuudesta poikkeavaa.
Havaintojen perusteella kyseessä voi olla mahdollisesti pieni leiripaikka tai polttohauta.

Aholanvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa Lentiira-järven pohjoispuolella Aholanvaaran etelärinteessä. Aholan tila on noin 300 metriä länteen. Tervahauta on sähkölinjan alla metsäautotien itäpuolella. Sähkölinja tullaan purkamaan kun uusi linja valmistuu vuonna 2020. Tervahaudan halkaisija on noin 14 metriä ja muoto laakea. Rännikaivanto on kaakkoisreunassa ja ulottuu noin 4 metrin päähän. Tervahauta on matala, syvyys puolisen metriä, vallit matalat. Länsiosassa valli puuttuu, se on ilmeisesti poistettu jossain vaiheessa.

Kusiaissuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa, Lentiira-järven pohjoispuolella ja Kostamustien eteläpuolella. Tervahauta on Kostumustien ja siitä lähtevän ajouran välissä. Tervahaudan pohjoisreunasta on noin 7-8 metriä Kostamustien tieluiskaan. Tervahauta on matala ja laakea syvyys alle metri ja sitä ympäröivät matalat alle metrin korkuiset vallit. Haudan halkaisija vallien ulkoreunasta mitattuna on noin 18 metriä, eteläosassa sen reunaa leikkaa ajouran viereinen oja. Rännikaivanto on haudan eteläosassa, sen pituus on noin neljä metriä ja leveys vajaa metri. Tervahaudassa kasvaa sekametsää.

Ronintörmä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa Lentiira-järven pohjoispuolella Ronintörmän etelärinteessä, Lentiirantie kulkee noin 100 metriä itään. Tervahauta on laakea, halkaisija noin 20 metriä, syvyys noin metri. Ränni on eteläpuolella alarinteeseen, rännikaivantoa pari metriä. Vallit ovat leveähköt noin 2-3 metriä, korkeus puolisen metriä. Alue on hiekkapohjaista varttunutta männikköä pääosin.

Rimminpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa Juortananjärveen laskevan Rimminpuron pohjoispuolella mäntykankaalla. Kostamustie kulkee noin 30 metriä haudan länsipuolella. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 metriä vallien ulkoreunasta mitattuna. Vallit ovat selkeät noin 1,5 metriä leveät ja puolisen metriä korkeat. Tervahauta on muodoltaan suppilomainen, syvyys noin metri. Rännikaivanto ulottuu noin viiden metrin päähän alarinteeseen.

Rimminpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa Juortananjärveen laskevan Rimminpuron pohjoispuolella hiekkakankaalla, puusto on noin 20-25 vuotiasta männikköä. Kostamustie kulkee noin 150 metriä haudan itäpuolella. Tervahauta on muodoltaan laakea, halkaisija noin 14 metriä, syvyys alle metri. Vallit ovat pari metriä leveät ja puolisen metriä korkeat. Rännikaivanto on viitisen metriä pitkä ja sijaitsee tervahaudan länsireunassa.

Rimminvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa, Juortananjärven itäpuolella olevan Rimminvaaran itärinteessä. Kostamustie kulkee välittömästi sen eteläpuolella. Tervahaudan reuna on noin 4-5 metriä tieluiskan reunasta. Tervahauta on laakea, alle metrin syvä, siinä on pari metriä leveät ja puolisen metriä korkeat vallit ympärillä. Hauta on hakkuuaukealla ja sen läpi on metsän uudistusvaiheessa äestetty. Ränni on etelälaidassa ja ulottuu tieluiskaan asti.
Lähistöllä, Rimminvaaran rinteillä, on lisää tervahautoja, joista ainakin osa on merkitty peruskarttaan.

Rimminvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa, Juortananjärven itäpuolella olevan Rimminvaaran luoteisrinteessä. Kostamustie kulkee noin 20 metriä tervahaudan itäpuolella. Tervahauta sijaitsee varttunutta männikköä kasvavalla hiekkakankaalla. Haudan halkaisija on noin 12 metriä vallin ulkoreunasta mitattuna. Rännikaivanto on sen kaakkoislaidassa, pituus noin neljä metriä. Tervahauta on melko laakea, vajaan metrin syvyinen, sitä ympäröivät noin puoli metriä korkeat vallit.
Lähistöllä, Rimminvaaran rinteillä, on lisää tervahautoja, joista ainakin osa on merkitty peruskarttaan.

Tuomela 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa Juortanajärven eteläpuolella, Tuomelan talosta noin 300 metriä lounaaseen. Kostumustie kulkee noin 20 metriä tervahautojen eteläpuolella. Kohteeseen kuuluu kaksi tervahautaa. Pohjoisempi sijaitsee noin 50 metriä tiestä, sen halkaisija on noin 15-16 metriä ja se on vesakon peittämä. Hauta on melko matala ja laakea, noin metrin syvyinen. Rännikaivanto on eteläreunassa. Edellisestä 15 metriä etelään lähempänä tietä on toinen tervahauta. Sen halkaisija on noin 10 metriä ja syvyys noin metri. Haudan muoto on suppilomainen, sitä ympäröi selvät reilun puolen metrin korkuiset vallit. Noin 4 metriä pitkä rännikaivanto on lounaisreunassa. Noin 100 metriä pohjoiseen myös tervahauta, joka on merkitty peruskartalle.

Vehmaskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa, Juortananjärven kaakkoispuolella Vehmaskankaan etelärinteessä. Kostamustie kulkee noin 140 metriä länteen. Paikalla on kaksi tervahautaa. Itäisempi sijaitsee sähkölinjan tuntumassa, välittömästi sen länsipuolella Linja tullaan purkamaan vuonna 2020, kun uusi sähkölinja valmistuu. Tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä, vallit vajaan metrin korkuiset. Noin metrin levyinen ja 7-8 metriä pitkä rännikaivanto on eteläpuolella. Alue on hiekkapohjaista mäntykangasta, haudassa kasvaa myös leppää.
Edellisestä noin 30 metriä länteen on toinen vastaavan kokoinen tervahauta. Vallit eivät ole aivan yhtä selvät. Erikoisuutena on, että rännikaivanto alkaa jo haudan keskeltä ja ulottuu noin 10 metrin päähän suon laitaan.

Kiteeniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lammasjärven Kiteeniemen luoteishaaran etelärannalla, rantaterassilla. Ympäristössä kasvaa koivu-mänty sekapuustoa. Pohjakerros on varpuvaltaista. Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt 25 cm syvyydestä nuolenkärki, nuolenkärjen katkelmaa muistuttava kupariseosesine ja kaksi koristehelaa. Esineet löytyivät hajallaan "useiden kymmenien metrien" alueelta, löytötiedot epätarkat. (Diar. KM 42139).
Tarkastuksessa ei varmuudella havaittu esineiden löytöpaikkoja. Oletetulta löytöalueelta havaittiin kahden koekuopan maannoksesta hiiltynyttä maata. Topografialtaan paikka on asuinpaikaksi sopiva.

Murasuonkangas (Hautapaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt noin 25 cm syvyydestä yhdessä kasassa viisi pientä veitsenterää ja 2 metrin säteellä niistä nuolenkärki ja raskastekoinen rautainen rengasneula.

Paloniemenkangas 2 (Asuinpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt kaksi oramaista nuolenkärkeä, rautainen ketjunnivel ja pieni lusikkamainen rautaesine, ehkä riipus. Esineet löytyivät hajallaan hakkuualueella istutusaurauksen hajottamassa maaperässä.
Tarkastuksessa löytöalueelle tehdyistä koekuopista havaittiin jonkin verran hiiltä. Kohde on kaavoitettu tontiksi. Ennen rakentamista alue vaatii lisätutkimuksia.

Honkinen W (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Kohde sijaitsee Lammasjärven Honkinen-saaressa, saaren länsiluoteispään etelärannalla. Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt kaksi ruotonuolenkärkeä ja neulakota 25 cm syvyydestä (diar. KM 42144). Löytötiedot epätarkat: nuolenkärjet löytyivät noin metrin päässä toisistaan ja neulakota parinkymmenen metrin päässä.
Oletetulta nuolenkärkien löytöpaikalta havaittiin hiiltynyt maakerros, paksuudeltaan noin 5-7 cm. Maan seassa on isoja hiilen palasia. On epäselvää liittyykö se esineisiin. Hiiltyneen kerroksen päällä ei ollut selvää huuhtoutumiskerrosta.
Löytöpaikoista länteen esiintyy paljon erilaisia kuopanteita. Osa niistä liene peräisin puunkaadoista. Neljän kuopan pohjalta havaittiin kuitenkin hiiltynyttä maata, hiiltä ja yhdetsä palaneita kiviä. Kaikkia kuoppia ei kuitenkaan tarkastuksessa kyetty koekuopittamaan, joten niiden funktio jäi epäselväksi.

Heinisalmi (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kiantajärven Mikkoslahden lounaisrannalla Märännönkankaan koillisrinteellä. Kohde sijaitsee lähes vastapäätä Heinisaarta, josta tunnetaan rautakautinen polttohautaus ja kivikautinen asuinpaikka. Kohde sijaitsee osin varttuneessa tuoreen kankaan männikössä ja osin nuoressa männikössä, joka on äestetty.
Kohteesta on löytynyt rautakautinen kirves, puukonterä ja kupari/pronssipeltiä sekä hiilikeskittymiä.

Luukkosenlahti (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Hossan Iso-Kukkuri -järven Luukkosenlahden päässä. Perangasta Hossaan kulkeva retkeilypolku kulee kohteen vierestä. Ympäristössä kasvaa varttunutta männikköä ja pohjakerroksessa varpuja. Metallinetsijä löysi polun vierestä nuolenkärjen ja siitä kolmisen metriä kaakkoon, rantaa kohden löytyi kirves. Näiden välistä löydettiin tarkastuksessa pronssinen vyönhela. Maa oli esineiden löytöpaikalta kevyesti nokeentunutta. Löytöpaikka ja esineet huomioiden, kyseessä on todennäköisesti hautapaikka.

Kolmikannanniemi 3 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Paikalta on löytynyt puukonterän kappale sekä myöhäisrautakautiseen tai keskiaikaiseen ajoitukseen viittaavia kuparipellin palasia. Samalta paikalta on aiemmin tullut ilmoitus löytyneistä rautaesineistä (atraimen katkelma ja kaksihaarainen nuolen/kalapyytimen kärki). Lapionpistossa havaittiin ohut kerros nokista maata. Todennäköisesti kyseessä on lyhytaikainen eräsija.

Piippu (Asuinpaikat)
Historiallinen; Metallinetsijä oli löytänyt paikalta pronssi/kuparipellin kappaleen ja puukonterän kappaleen. Kohde sijaitsee Pienen Pesiöjärven pohjoisrannalla Kankaanvaaran eteläpuolella, Piippu nimisen paikan lähellä. Kohde sijaitsee Kankaanautiontien eteläpuolella vanhalla rantatsasanteella. Kohde sijaitsee varttuneessa mäntymetsässä. Maannos on hiekkaa. Rantaan on matkaa noin 23 metriä.Noin metrin päästä toisistaan löytyi kupari/pronssipellin pala ja veitsen kappale. Veitsen kappaleen löytöpaikan maannos on normaali. Pronssi/kuparipellin kappaleen löytökohdassa oli runsaasti hiiltä. Hiiltä on noin 5 senttimetrin paksuudelta. Noin 45 metrin päässä koilliseen on tervahauta. Kohde saattaa liittyä siihen. Kyseessä todennäköisesti leiripaikka. Läheisyydessä on myös Kankaanautio niminen paikka, jossa on 1800-luvulla sijainnut torppa.

Pistonniemi (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kiantajärven Koivuselän ja Kuivikkoselän välisellä Saarnakallionniemen Pistoniemessä. Ympäristössä kasvaa männikköä ja on kohtalaisen kivistä. Paikalta on löytynyt väkäsellinen kärki, pronssisen esineen katkelma ja kappale kuparipeltiä. Esineet olivat noin 24 x 10 metriä kokoisella alueella. Pronssiesineen kappaleen löytöpaikalta oli hiiltä ja nokista maata. Metallinetsijä löysi väkäsellisen keihäänkärjen ja myöhäisrautakautisen hihnanjakajan helan katkelman. Tarkastuksessa löydettiin kappale kuparipeltiä. Maastossa ei erotu mitään poikkeavaa maan päälle. Kyseessä voi olla lyhytaikainen leiripaikka tai hautapaikka.l

Katiskaperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kiantajärven Kuivikkoselän Katiskalampeen johtavan salmen luoteisrannalla jyrkän rantatasanteen päällä. Rantatasanne muodostaa koillis-luoteissuuntaisen harjanteen. Alueella on laikutettu. Yhdestä laikusta löytyi runsaasti kvartsi-iskoksia. Kvartsit ovat olleet noin 10 cm syvyydessä. Kvartseja on eniten noin 1,2 x 1 metrin kokoisella alueella. Yksittäisiä kvartseja löytyi kvartsikeskittymästä noin 5,5 metriä länteen ja 12 metriä pohjoiskoilliseen (ks. alakohteet). Koillis-lounaissuuntaisen harjaneen luoteisreunalla on kuoppa, jonka merkitys jäi epäselväksi. Tasaisella maalla harjanteen länsipuolella on kaksi kuoppaa, jotka vaikuttavat nuoremmilta. Toisessa niistä havaittiin hiiltä. (ks. alakohteet). Nämä eivät todennäköisesti liity esihistorialliseen kohteesen.

Likosuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä, ympärillä oja.
Tervahauta sijaitsee hiekkapohjaisessa maastossa puron uoman reunalla. Paikalla kasvaa harvettua mäntyvaltaista sekametsää.

Kiteeniemi 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lammasjärven Kiteeniemen luoteispäässä noin 30 metriä rannasta. Kohde sijaitsee soistuvasa kangasmaastossa, jossa kasvaa mäntyä ja koivua. Kenttäkerroksessa kasvaa varpuja ja suopursua.
Kivikasan koko on noin 1 x 1 metriä ja korkeus noin 30 cm. Kivet ovat palaineita. Kivikasa on muodoltaan neliömäinen. Vanhoissa kartoissa ei ole merkintää asutuksesta Kiteeniemessä. Mahdollisesti kyseessä on historialliselle ajalle ajoittuvasta asutuksesta.

Lammasjärven Kalliolahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m ja kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuoria lehtipuita. Loiva koillisrinne, hiekkamoreenia.

Koppelolahdenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi pientä tervahautaa vierekkäin, halkaisijjat 9 - 10 m, syvyys noin 0,7 m. Molempien halssit pohjoiseen. Hautojen päällä kasvaa isoja kuusia. Loiva koillisrinne, hiekkamoreenia.

Lapinniemenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 10 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu itään, se on osittain jäänyt tien alle, avohakkuualue. Tasainen harjujakso.

Lapinniemenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 13 m ja kuopan syvyys 0,8 m; halssi suuntautuu etelään metsätielle päin. Nuorta taimikkoa, haudan vallin päällä kasvaa isoja mäntyjä, on osittain jäänyt tien alle, avohakkuualue. Loiva etelärinne, tasainen harjujakso.

Lapinniemenkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 10 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu itään, se on osittain jäänyt tien alle, avohakkuualue. Tasainen harjujakso.

Kantola (1000036947) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys 0,4 m; halssi suuntautuu koilliseen. Hauta sijaitsee 2 talon välissä, jyrkkä rinne, taimikkoa

Hirsiniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu etelään, taimikkoa, avohakkuualue. Hiekkainen har-janne.

Hirsiniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m ja kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen, nuorta puustoa. Hiekkainen harjanne.

Historiallinen; 90 m:n matkalla on 3 tervahautaa, halkaisijat 10 - 14 m, halssit suuntautuvat koilliseen, loiva rinne, nuorta harvennettua kasvatusmetsikköä.

Härkäkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 18 m ja kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu itään, taimikkoa avohakkuualue. Hiekkainen itärinne.

Talasniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 19 m ja kuopan syvyys 0,8 m; halssi suuntautuu länteen, nuorta kasvatusmetsikköä. Hiekkainen harjanne; pohjoisrinne.

Talasniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 18 m ja kuopan syvyys 0,7 m; halssi suuntautuu länteen, harjun länsirinne, soistunut. Nuorta kasvatusmetsikköä.

Talasniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu itään, pituus yli 6 m, harjun itärinne, varttunutta kasvatusmetsikköä.

Jokiperä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Saunajoen Jokiperän itäpuolella on kaksi tervahautaa hiekkaisella tasanteella. Halkaisijat ovat 15 m ja halssi suuntautuu länteen (alakohde) ja 10 m; halssi suuntautuvat lounaaseen.

Notkonkallio (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä on 14 cm syvyydestä löytynyt kaksi rautaista nuolenkärkeä noin 30 cm päässä toisistaan. Läheltä löytynyt myös metalli-ikoni, alustavan arvion mukaan 1500- tai 1600-luvulta, sekä asumiseen viittaavia pienesineitä, kuten kinnasneuloja, piipunrassi ja rauta-avain. Myös rautainen lehmänkello ja ns. itäsuomalainen sirppi, joita ei pyydetty kokoelmiin (lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari-ilmoituspalvelussa).

Kähkölänkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 11 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu etelään, harjun kaakkoispää vartunutta kasvatusmetsikköä.

Kähkölänkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu luotee- seen, hiekkatasanne harjun länsipuolella varttunutta kasvatusmetsikköä.

Haarakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu lounaaseen, moreeniharjanteen kaakkoispää, taimikkoa.

Kortelahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu koilliseen, kivikkoinen tasanne varttunutta kasvatusmetsikköä.

Kortelamminkangas (1000036969) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m ja kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu etelään, loiva etelärinne, taimikkoa.

Kiteeniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 17 m ja kuopan syvyys 0,7 m; halssi suuntautuu lounaaseen, harjunjakso saarella; varttunutta kasvatusmetsikköä.

Kiteeniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu etelään, harjunjakso saarella; varttunutta kasva-tusmetsikköä. Lähellä on mökki.

Hiiliniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 13 m ja kuopan syvyys 0,5 m; halssi suuntautuu kaakkoon, avohakkualue, taimikkoa; hiekkatasanne.

Ollinsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 16 m ja kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu etelään, avohakkualue

Ranta-aho (1000036974) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla etelärinteellä, halkaisija on 15 m, halssi suuntautuu etelään, taimikkoa.

Ranta-aho 2 (1000036975) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on kaksi tervahautaa, toinen voimalinjan alla, halkaisijat ovat 16 m ja 15 m, halssit suuntautuvat etelään, voimalinjan käytävä on hakattu.

Rytiaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 14 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu itään. Tasainen piha-alue, vanhaa puustoa.

Orisuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 19 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Hiekkainen tasanne, avohakattu, haudan päällä kasvaa isoja puita

Orisuo mökkiranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 194 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu kaakkoon. Mökin piha-alue, haudan päällä kasvaa isoja puita

Orisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 16 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu koilliseen. Hiekkainen tasanne, avohakattu, haudan päällä kasvaa isoja puita

Orisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 11 m, kuopan syvyys 0,4 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Hiekkainen tasanne, avohakattu, haudan päällä kasvaa nuorta puustoa.

Orisuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 10 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelään. Hiekkainen tasanne, varttunutta kasvatusmetsikköä.

Mustapuro 2 (1000036985) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu etelään. Rehevä rantavyöhyke, varttunutta kasvatusmetsikköä, osittain vanhaa puustoa.

Keltasenvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 14 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu länteen. Rehevä rantavyöhyke, varttunutta kasvatusmetsikköä, paikoitellen vanhaa puustoa.

Kierinniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 10 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu luoteeseen. Jyrkkä luoteisrinne. Reheväkö kangas, varttunutta kasvatus metsikköä, paikoitellen vanhaa puustoa.

Kierinniemi 2 (1000036990) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 19 m, kuopan syvyys 0,4 m, halssi suuntautuu länteen. Luoteisrinne, reheväkö kangas, varttunutta kasvatus metsikköä, osittain vanhaa puustoa.

Kierinniemi 3 (1000036991) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 19 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu itään Reheväkö kangas nuorta kasvatusmetsikköä, kallioalueen eteläpuolella.

Poroniemi (1000036992) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 17 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu koilliseen. Kankaan tasainen lakialue, nuorta kasvatusmetsikköä

Hyvösenniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 16 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu luoteeseen. järvelle päin. Tasanne lähellä rantaa, avohakattu, taimikkoa.

Purola (1000036994) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 7 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Loiva lounaisrinne. Harvaa mäntymetsää.

Hepokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 13 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Hiekkainen tasanne, kuivahko kangas.

Kotisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 10 m, kuopan syvyys 0,4 m, halssi suuntautuu pohjoiseen ojan suuntaan, tasaista soramoreenia, hakattu, taimikkoa.

Lentuankoski itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 11 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu itään. Hiekkatasanne, tiheä lehtipuustoa.

Lentuankoski itä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 15 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu kaakkoon. Hiekkatasanne, reheväkö kangas, varttunutta kasvatusmetsikköä.

Lentuankoski itä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 13 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään. Hiekkatasanne, reheväkö kangas varttunutta kasvatusmetsikköä.

Lentuankoski itä 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 9 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelään. Reheväkö kangas, nuorta kasvatusmetsikköä.

Likosaari 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään. Loiva rinne, varttunutta kasvatusmetsikköä.

Likosaari 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kaskiröykkiö alue, missä neljä n. 1,5- 5 m halkaisijaltaan olevaa röykkiötä ja noin 5 m halkaisijaltaan oleva, lähinnä neliön muotoinen rakennuksen pohja, jossa n. 30 cm korkea seinävalli, keskellä mah. tulisijan jäännös.

Likosaari 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 13 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelään. Matala hiekkaharjanne, kuiva kangas.

Likosaari 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 15 m, kuopan syvyys 0,7m, halssi suuntautuu kaakkoon. Matala hiekkamoreenimäki, tuoreehko kangas.

Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 17 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu koilliseen. Hiekkamoreenitasanne, tuoreehko kangas.

Mantereensaari 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 16 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään. Hiekkamoreenitasanne rantatörmän ylä-puolella, kuiva kangas. Varttunutta kasvatusmetsää.

Mantereensaari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 16 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään. Hiekkamoreenitasanne, kuiva kangas. Varttunutta kasvatusmetsää.

Mantereensaari 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Yli 10 m halkaisijaltaan oleva talonpohja, jonka eteläosassa on 4 x 2 m kokoinen ja vajaa metrin korkuinen luonnonkivistä koostuva uunin jäännös. Uunin jäännöksestä 15 m pohjoiseen on n. 2 m halkaisijaltaan oleva kellarikuoppa. Talonpohjasta n. 50 länteen on 5 x 2 m kokoinen kellarikuoppa, jonka kohdalla on mahdollisesti ollut myös asuinrakennus. Uunin jäännöksestä n. 30-40 kaakkoon sijaitsee pienen mäen nyppylän reunalla vierekkäin 5 n. 1,5 halkaisijaltaan olevaa kellarikuoppaa. Paikalle on merkitty talo vuoden 1849 isonjaon kartalle. Alueella kasvaa nuorta tiheää kasvatusmetsää, paikoin maasto on avoimempaa entisten peltojen kohdilla.

Teeriniemi 2 (1000037009) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 11 m, kuopan syvyys 0,4 m, halssi suuntautuu pohjoiseen. Loiva pohjoisrinne, rehevähkö kangas,

Tervonlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 15 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu koilliseen. Talon piha-alueen tuntumassa. Hauta on rehevän nuoren lehtipuuston peittämä.

Kirvesniemi (1000037011) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 11 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu koilliseen. Hauta sijaitse piha-alueen tuntumassa. Loiva itärinne, avohakattu ja muokattu.

Losoaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m, kuopan syvyys 0,4 m, halssi suuntautuu pohjoiseen. Paikoittelen soistunut hiekkamoreeni-tasanne.

Siltakorpi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 13 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelään. Soramoreeniharjanne, hakattu, taimikkoa. rehevähkö kangas.

Siltakorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 12 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu koilliseen. Luonnonsuojelualue, soramoreeniharjanne.

Karhunniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 20 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu kaakkoon, päällä tiheää nuorta puustoa. Tasainen moreenialue, kuivahko kangas, nuorta kasvatusmetsää.

Nujuniemi (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Nujuniemen pohjoispäässä länsirinteen tasanteella on pohjois-eteläsuuntainen kuoppa. Kuopan koko on 1,3 x 1,8 metriä ja syvyys noin 15 senttimetriä. Humuskerroksen alla on noin kolmen sentin huuhtoutumiskerros, jonka jälkeen on 2-4 cm paksuinen hiilikerros. Läheltä on löytynyt 8 nuolenkärkeä nipussa. Kohteet voivat liittyä toisiinsa. Kohteen koordinaatit eivät ole tarkat, koska GPS-laite oli tallentanut pisteen virheelllisesti.

Koivuranta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kokonlahdentiestä erkanee metsätie Koivurannantalon kohdalta etelään. Tervahaudat sijaitsevat kohdalla, jossa metsätien tekee 90 asteen mutkan kaakkoon. Tervahaudat ovat tien länsipuolella. Lähempänä tietä sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 13 metriä. Vallin leveys noin 3 metriä. Halssi laskee vinosti tietä kohti koilliseen. Halssin pituus on 7,8 metriä, leveys 3,5 ja syvyys 1,2 metriä. Toinen tervahauta sijaitsee siitä parikymmentä metriä luoteeseen.

Puroniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä on kesällä 2017 löytynyt pellosta 10 cm syvyydestä ns. tipparaha, Iivana IV:n denga vuosilta 1535 - 84. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Lisätiedot viranomaiskäyttöön: Ilppari-ilmoitus ILM11539. Myöhemmin ilmoitettu Ilpparissa useita uusia rahalöytöjä 1800-luvun alusta 1900-luvun alkuun (löytyneet pellon pohjoisosasta tai Peltolantielle johtavan pihatien eteläpuoliselta varrelta).
Kohteeseen on tehty aluerajaus runsaan metallinilmaisinlöytöjen myötä.

Särkkä-Valkeinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Vallien leveys on noin 2 metriä. Halssi laskee pohjoiskoilliseen ja se on 5,5 metriä.

Piippu 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pienen Pesiöjärven pohjoispuolella Kankaanvaarantien eteläpuolella. Tervahaudan halkaisija on 15 metriä. Vallien levey on 2,5 metriä. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 5,9 metriä. Tervahaudan päällä kasvaa vanhaa puustoa.

Saukkolampi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Sijaitsee Pyhännäntien luoteispuolella, Saukkolammesta kaakkoon laskevan ojan koillispuolella. Kohde sijaitsee Paltamon ja Ristijärven kuntien rajalla. Ojan penkalla on kaatunut rajakivi. Kivellä on ollut neliönmallinen kivijalusta, joka osittain hajonnut. Kivijalustan koko on 2 x 1,7 metriä ja korkeus 0,3 metriä. Silmäkiveen on kaiverrettu kruununmerkki.

Pienisuo (1000037412) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pienensuon pohjoispuolella Paltamon ja Ristijärven rajalla, kohdassa, jossa rajaviiva kääntyyitäkoilliseen.
Kuusikossa, pienellä aukealla sijaitsee kaatunut rajakivi. Sen koko on 60 x 56 cm. Kiveen on kaiverrettu: N:128 ja pieni kruununmerkki. Rajakivi on melkein sydämenmuotinen. Kivestä noin neljä metriä luoteeseen vaikuttaisi olevan ohjurikivi. Ympärillä on useita yksittäisiä kiviä, jotka ovat luultavasti ohjurikiviä.

Levämäki 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vartiuksentien eteläpuolella Häyrysjärventiestä lounaaseen Laiskanlammen eteläpuolella sijaitsevan nimettömän, kaakko-luodesuuntaisen harjanteen kaakkoispään koillisrinteessä. Rajakivi on noin 70 cm korkea, 50 cm leveä ka 15 cm paksu. Rajakiven koillislaidalle on kaiverrettu numero 1042. Numeron yläpuolella on kaiverruksia, jotka muistuttavat kirjaimia J ja V. Ne ovat kuitenkin kuluneita ja epämääräisiä. Näiden yläpuolella on kallellaan oleva, kulunut kruununmerkki. Pitäjänkartastoon on merkitty Kruununmaanraja kulkemaan tämän Levämäki 2:n ja Häyrysen kautta.

Levämäki 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vartiustien ja Laiskanlammen eteläpuolella nimeämättömällä kaakko-luodesuuntaisella harjanteella, sen korkeimman kohdan luoteispuolella.
Pieni vaatimattoman näköinen rajakivi sijaitsee mäntykuusi sekametsässä. Sen koko on 40 x 40 x 20 cm. Kiveen on kaiverrettu yimmäiseksi kruununkuva, toiselle riville N. ja alimmaiseksi numero 1041, joka vastaa pitäjänkartassa olevaa numeroa.
Noin 20 metriä länsikoilliseen on uudempi rajamerkki (ks. alakohde).

Häyrynen (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Häyrynen-järven koilliskulmassa Häyrysenjoen suun kaakkoispuolella uuden metsäojan kohdalla. Ojan teko on vahingoittanut kohdetta. Rajakivi on kaatunut kyljelleen maahan. Kiven koko on 50 x 40 cm. Kiveen on kaiverrettu kruununsymboli ja "N. 1045". Numero vastaa pitäjänkartastossa olevaa rajapyykin numeroa. Rajalla on merkitty kruununmaita.
Noin 159 metriä koilliseen on toinen rajakivi, ks. alakohteet

Mykräsalmi (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee noin 1,3 km Hossan opastuskeskuksesta länteen Hossanjärven Mykränsalmesta koilliseen. Paikalla on noin 70 metrin matkalla rantavedessä kvartsi-iskoksia, palaneita kiviä ja joitakin pieniä palaneen luun palasia. On mahdollista, että kohdetta ei ole säilynyt kuivanmaan puolella. Kuivalle maalle tehtiin joitakin koekuoppia eikä niissä havaittu muinaisjäännökseen viittaavaa. Koekuoppia ei kuitenkaan tehty systemaattisesti. Joitakin kvartsi-iskoksia oli aivan rantapenkereessä.

Syväsalmi (1000037577) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Syväsalmen eteläpuolella matalan törmän yläpuolella n. 15 m rannasta. Haudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys on 0,7 m. Halssi suuntautuu koilliseen järvelle päin, se on sortunut.

Syväniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee leveän soraharjanteen loivalla pohjoisrinteellä avohakkuualueen länsireunassa. Haudan halkaisija on 18 m ja kuopan syvyys on 0,7 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, sen pituus on 4 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa.

Tervalampi pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella rämeisellä pohjamoreenialueella. Haudan halkaisija on 11 m ja kuopan syvyys on 0,5 m. Halssi suuntautuu etelään, sen pituus on 3 m, se on sortunut. Alueen puusto on taimikkoa.

Myllylampi länsi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen lounaispuolella. Haudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys on 0,5 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, sen pituus on 4,5 m, se on sortunut. Kuiva kangas, taimikkoa.

Myllylampi länsi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen lounaispuolella. Haudan halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys on 0,7 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, sen pituus on 3,5 m, se on sortunut. Kuiva kangas, taimikkoa.

Myllylampi länsi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen kaakkoispäässä törmän yläpuolella. Haudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys on 0,5 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut. Kuiva kangas, nuorta kasvatusmetsikköä.

Halmekaarre (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mökin pihapiirissä tasanteella noin 10 metrin etäisyydellä rannasta. Haudan halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys on 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen järvelle päin, ja siihen on tehty kellari. Vallin päällä kasvaa nuorta puustoa ja jonkin verran katajaa.

Syväniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee leveän soraharjanteen loivalla pohjoisrinteellä korkean törmän länsipuolella. Haudan halkaisija on 17 m ja kuopan syvyys on 0,9 m. Halssi suuntautuu koilliseen, sen pituus on 7 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa.

Uuranperä 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä on elokuussa 2017 löytynyt 10 cm syvyydestä metsämaasta pöytäveitsen ylähela ja kahvaruodon katkelma 1500-luvun tienoilta. Alakohteiksi merkitty lyyranmuotoisen tulusraudan katkelman, voluuttipäisen vaatehakasen ja kahden pienen nuolenkärjen löytöpaikat. Löytöpaikkojen läheisyydestä myös veitsilöytöjä (lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari-ilmoituspalvelussa).
Inventointi 2023: Pääkoordinaattipisteeseen, mistä on löytynyt apilanmuotoinen pöytäveitsen päätyhela ("ylähela") ja veitsen kahvaruoto, havaittiin merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä. Koekuopan profiilista erottuu selkeä reilun sentin paksuinen tumma nokikerros, kulttuurikerros. Kohteen usealle alakohteelle tehdyissä koekuopissa ei havaittu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä.

Tuomaala 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohteella sijaitsee kaksi pyyntikuoppaa, jotka ovat myöhemmässä maankäytössä ainakin osittain tuhoutuneet.

Karvalamminniitty (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Sotkamon Repokankaan luoteisreunassa Pieni-Hietasen ja Pajulammen eteläpuolella, Repolammesta pohjoiseen alavan soistuneen alueen ympäröimällä niemellä. Niemen poikki kulkee lounais-koillissuuntainen neljän kuopan ketju. Kuopat ovat todennäköisesti pyyntikuoppia. Alue on toiminut aikanaan niittynä ja siellä on jälkiä aitauksista.

Repokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Repokankaalla lounaaseen viettävällä rinteellä. Sähkölinjan länsipuolella. Tervahaudan halkaisija on 20 metriä ja halssin pituus 8 metriä. Halssi laskee lounaaseen ja sen syvyys on 1 metri. Tervahaudan vallit ovat noin 3 metriä leveät. Tervahaudan pohja on malajamainen.

Ojasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pieni tervahauta sijaitsee Hiidenportintien lounaispuolella lounaaseen loivasti viettävässä rinteessä. Kohde sijaitsee Ojasuosta pohjoiseen mäntykankaalla. Tervahaudan päällä kasvaa mäntyjä, koivuja ja pieniä kuusia. Tervahaudan halkaisija on 6 metriä. Halssin pituus on neljä metriä. Tervahaudalla on tuplavalli.

Vasikkasaari Lammasjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 16 metriä. Vallin halkaisija on 4 metriä. Halssin pituus on metriä ja se laskee etelään. Tervahaudanpohjan muoto on maljamainen.

Matosärkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Matosärkän Kössöntien katkaisevan pohjois-eteläsuuntaisen hiekkaharjanteen kaakkoisreunalta. Harjua pitkin kulkee polku. Tervahaudan halkaisija on 8,9 metriä. Vallin leveys on 2,3 metriä. Halssin pituus on 2,9 metriä. Halssi laskee eteläkaakkoon.

Papinsalmi (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palonen-järven Papinsalmen pohjoispuolella, Papinsalmen levähdyspaikalla Iso-Palosen retkeilyreitin varrella. Laavun ja nuotiopaikan luota ja ympäriltä löytyy kuluneesta maasta kvartsi-iskoksia ja -esineitä. Polun vieressä, noin 30 metriä laavusta länsiluoteeseen ja puuvajan eteläpuolella on kuoppajäännös, jonka
mitat ovat 1,8 x 1,1 metriä ja syvyys noin 0,3 metriä. Samalla alueella on myös historialliseen aikaan ajoittuva liesilatomus josta näkyy kuluneella maanpinnalla noin 0,3m (mh tunnus 117565).

Hautalahti (1000038467) (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Veräisen Hautalahden kaakkoisrannalla Valkeiskangasta ja Syväniemeä erottavalla soisemman alueen pohjoisrannalla. Ranta on kivikkoista tältä kohdalta, kivet ovat pieniä. Kohteesta pohjoiseen on Saunaniemen esihistoriallinen asuinpaikka, kohteesta luoteeseen on kaksi pyyntikuoppakohdetta ja mahdollinen esihistoriallinen asuinpaikka.
Rantakivien lomassa on vedenrajassa siellä täällä kvartsia. Kvartsit ovat veden ja kivikon kuluttamia. Joissakin näkyy silti selvästi työstöjälkiä. Alueen rajausta ei ole selvitetty. Löydöt KM39525, kvartseja.

Iso-Tahkonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Tahkosen lounaiskulmassa lähellä Tahkosen laavua, sen koillispuolella. Kuviolla kasvaa varttunutta kasvatusmetsikköä kuivahkolla kankaalla. Tervahauta on noin 20 metrin päässä rannasta. ervahaudan halkaisija on 7,5 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Hauta on maljamainen ja siinä on tasainen pohja. Vallit ovat 2 metriä leveät ja 0,3-0,8 metriä korkeat, korkeimmillaan alarinteessä järven puoleisella laidalla. Halssi laskee eteläkaakkoon ja sen pituus on 4,4 metriä. Halssin leveys on 1,9 metriä ja syvyys 0,6 metriä.

Iso-Tahkonen (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Iso-Tahkosen länsipuolella noin 290 metriä Tahkonivasta etelään ja noin 70 metriä Tahkosen laavulta luoteeseen. Kohde sijaitsee UKK-reitin polulla. Kohteesta noin 900 metriä pohjoiskoilliseen on Porsaisenkankaan kivikautinen asuinpaikka ja noin 290 metriä koilliseen on Lapinpadoksi arvioitu paikka.
Polulta löytyi teräväreunainen isohko kvartsi kimpale (KM39524). Kvartsin mitat ovat noin 6x6 cm ja korkeus noin 2,8 cm.

Palosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteet sijaitsevat Palosenkankaan lounaisreunalla Peuralammen itäpuolella noin 160 metrin päässä sen rannasta. iso-Palosen retkeilypolku kulkee kohteiden välistä, aivan tervahaudan pohjoispuolelta.
Tervahaudan halkaisija on 9,5 metriä ja syvyys noin 0,7 metriä. Muodoltaan maljamainen. Vallien leveys on 2,5-3 metriä ja korkeus 0,3-1 metriä, ollen korkeimmillaan halssin molemmin. Halssi laskee eteläkaakkoon ja se on 4 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja 0,5
metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa muutama iso mänty ja pari täysikasvuista koivua.
Kivikiuas on noin 20 metrin päässä tervahaudasta luoteeseen rinteessä. Se on kooltaan 2x1,7 metriä ja korkeudeltaan noin 0,4 metriä. Kiuas on osittain levinnyt alarinteeseen. Kivet ovat keskimäärin parin nyrkin kokoisia. (x:3 648 767, y:7 139 659).

Matokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kuivalla kankaalla, jolla kasvaa vanhaa metsää. Vierestä kulkee polku,
lounaispuolelta. Kohteesta luoteeseen sijaitsee tervapirtti.
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Vallit ovat noin 2 metriä leveät, tasaiset ja noin 0,3 metriä korkeat. Halssi laskee etelään ja sen pituus on 6 metriä. Halssi näkyy selkeästi maastossa.

Oikunlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palonen järven länsirannalla Oikunlammen laavusta 42 metriä lounaaseen. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä. Retkeilypolku kulkee aivan tervahaudan vierestä, sen itäpuolelta.
Tervahaudan halkaisija on 10,5 metriä, syvyys noin metrin. Vallit ovat matalat ja leveät, leveys 3,5-4 metriä. Halssin pituus on 8 metriä ja sen suunta on kaakkoon järveä kohti. Polku kulkee halssin päässä ja lisäksi halssin ja haudan välistä. Halssi on koko matkaltaan leveä, noin metrin, ja siinä on korkeat vallit, noin 1,3 metriä.

Oikunlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee lähellä Iso-Palonen -järven rantaa, aivan retkeilypolun vieressä. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 10 metriä ja syvyys 0,7 metriä. Tervahaudan pohja on allasmainen, kupera. Vallit ovat noin 2-3 metriä leveät ja 0,4 metriä korkeat. Halssi on noin 8 metriä pitkä, 1,5 metriä syvä ja 1,5 metriä leveä. Halssi laskee itäkaakkoon ja on rannan suuntainen.

Repolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 75 metriä Repolammen itäpäädystä pohjoiseen. Aivan tervahaudan pohjoispuolella kulkee retkeilypolku. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä. Metsä on kuivaa kangasmetsää.
Tervahaudan halkaisija on 6 metriä. Pohja on muodoltaan maljamainen. Se on matalahko, noin 0,4 metriä syvä ja sen keskellä on pieni kuoppa. Vallit ovat noin 1,2 metriä leveät. Halssi on 5 metriä pitkä ja sen syvyys on metri. Halssilla ei ole selkeitä valleja. Se laskee etelälounaaseen.

Valkeislampi (1000038482) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen eteläpuolella Valkeiskankaan länsikärjessä lounaisrinteellä, Iso-Palosen retkeilyreitin varrella, aivan polun tuntumassa. Valkeislampi sijaitsee tervahaudasta noin 200 metriä kaakkoon. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä ja se on 0,4 metriä syvä. Vallit ovat tervahaudan pohjoispuolella lähes olemattomat, muuten noin 2-3 metriä leveät ja noin 0,3 metriä korkeat, yleisesti ottaen matalahkot vallit. Halssi laskee etelälounaaseen ja on 5 metriä pitkä ja noin 1,5 metriä syvä.

Laajalahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen retkeilyreitin varrella luoteeseen viettävän rinteen alaosassa lähellä Laajalahden kaakkoisrantaa. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä. Maasto on kuivaa kangasta. Vähän matkan päässä on toinen tervahauta (Laajalahti 2).
Tervahaudan halkaisija on noin 8 metriä ja syvyys noin metrin. Vallin leveys on noin 1,7-2 metriä ja korkeus 0,4-0,5 metriä. Halssi on lyhyt ja jyrkkä, noin 3 metriä pitkä ja 1,6 metriä syvä. Se laskee luoteeseen. Hauta itsessään on syvä, kuppimainen. Tervahaudan reunoilla kasvaa isoja mäntyjä ja keskellä katajaa.

Laajalahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kuivalla mäntykankaalla Iso-palosen ja Veräisen välissä Iso-Palosen retkeilyreitin varrella. Polku kulkee kohteen kaakkoispuolelta aivan vallin vierestä.
Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla Laajalahden etelärannasta noin 55 metrin päässä. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Pienehkön tervahaudan halkaisija on noin 5,4 metriä ja syvyys 0,9 metriä. Vallien leveysvaihtelee 1-1,5 metriin. Halssi laskee pohjoiskoilliseen ja sen pituus on 5,5 metriä. Leveydeltään halssi on noin 2 metriä ja syvyydeltään metrin. Halssi on hyvin erottuva, itse hauta huomaamattomampi. Tervahaudan päällä ei kasva paljon vesakkoa. eteläkaakko laidalla pari puuta.

Pikku-Palonen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pikkupalosen luoteisnurkassa noin 30 metrin päässä rannasta. Iso-Palosen retkeilyreitin polku kulkee kohteen länsipuolelta aivan vierestä. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä kuivahkolla kankaalla.
Tervahauta erottuu huonosti maastosta runsaan vesakon ja puuston takia, muuten tervahauta olisi hyvin erottuva. Sen halkaisija on 9 metriä. vallien leveys on 2,5-3 metriä ja korkeus 0,5-0,8 metriä. Halssi laskee länteen ja on 4,2 metriä pitkä, 1,6 metriä leveä ja 1,3 metriä syvä. Haudan muoto on suppilomainen.

Säynäjäpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen retkeilypolun eteläpuolella Säynäjäpurosta noin 75 metriä itäkoilliseen Papinsalmen pohjoispuolella. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä kuivalla kankaalla. Kohde sijaitsee kuvion reunalla ja sen lounais-länsipuolelta maasto vaihtuu rämeiseksi kuivahkoksi kankaaksi, jossa kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä.
Tervahauta on hyvin maastosta erottuva, syvähkö, kulhomainen. Tervahaudan halkaisija on 6 metriä. Vallit ovat keskimäärin 1,5 metriä leveitä ja noin 0,4-0,5 metriä korkeita. Halssi on 3,4 metriä pitkä, 1,7 metriä leveä ja 0,4 metriä syvä. Halssi laskee lounaaseen.

Säynäjälahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Säynäjärven ja Iso-Palosen Säynäjälahden välisellä kapealla kannaksella. Iso-Palosen retkeilypolku kulkee kohteen pohjoispuolelta. Kohteen länsipuolelta kulkee vetotaipale. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä kuivalla kankaalla.
Tervahaudan halkaisija on 7 metriä ja se on noin 0,5 metriä syvä. Vallit ovat noin 2 metriä leveät ja 0,4-0,5 metriä korkeat. Halssi laskee etelälounaaseen ja on 6,5 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa vesakkoa ja mäntyä. Tuuletusaukot näkyvät hyvin. Hauta on syvähkö, laakeahko, maljamainen.

Myllylampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Myllylammen luoteisrannalla, noin 4 metrin päässä rannasta. Retkeilypolku kulkee noin 20 metrin päässä lännessä. Kuviolla kasvaa vanhaa metsää.
Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä ja syvyyttä sillä on noin 0,3 metriä. Halssi on syvä, noin 1,3 metriä. Pituutta sillä on noin 4 metriä. Halssi laskee kaakkoon. Vallit ovat matalahkot ja leveät noin 3 metriä. Tervahauta kasvaa vesakkoa, koivua ja reunoilla isoja mäntyjä. Tuuletusaukot ovat hyvin näkyvillä ja ne ovat isot.

Ryti-Palonen S (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ryti-Palonen -lammen eteläpuolella Matokankaan P-paikalle johtavasta tiestä noin 70 metriä pohjoiseen. UKK-reitti kulkee tervahaudan lounais- ja länsipuolella. Kuviolla kasvaa varttunutta kasvatusmetsikköä. Maasto on kuivaa kangasmetsää.
Tervahaudan halkaisija on noin 8 metriä ja syvyys noin 0,3 metriä. Se on matalavallinen ja pienehkö. Tervahaudan pohja on tasainen, jonka keskellä on pieni kuoppa (noin 1,5 x 1 metriä, syvyys noin 0,2 metriä). Halssi on noin 4,5 metriä pitkä, metrin syvä ja sen suunta on itään.

Ryti-Palonen S 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ryti- Palonen -lammen eteläpuolella Matokankaan p-alueelle vievästä tiestä noin 65 metriä koilliseen. Tervahauta sijaitsee moreenikankaan itäkaakkoisreunalla. Kuviolla kasvaa vanhaa kasvatusmetsää.
Tervahauta on selkeärajainen ja helposti erottuva. Sijaitsee rinteen reunalla. Halkaisija on noin 6 metriä ja syvyys 0,4 metriä. Vallien leveys vaihtelee 1-1,5 metriä ja korkeus 0,2-0,4 metriä. Halssi laskee itään, se on 4 metriä pitkä ja 1,6 metriä syvä. Osa tuuletusaukoista on vielä näkyvissä.

Ryti-Palonen S 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ryti-Palonen- lammen eteläpuolella, rantaan johtavasta polusta noin 120 metriä itään ja Matokankaan P-paikalle johtavasta tiestä noin 200 metriä pohjoiseen. Tervahauta sijaitsee kankaan koillisrinteellä. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä, Puusto on pääosin mäntyä, aluskasvillisuus mustikkaa.
Tervahaudan halkaisija on 6,5 metriä ja syvyys noin metrin. Vallit ovat korkeat ja leveät, leveys vaihtelee 1,5 metristä kolmeen metriin, korkeus välillä 0,6 -0,8 metriä. Pohja on kupera, maljamainen. Halssi laskee itään ja se on noin 5 metriä pitkä ja 1,6 metriä syvä.

Korkeavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Korkeavaaran korkeimman kohdan kaakkoispuolella, loivasti itään laskevassa rinteessä mäntyvaltaisessa metsässä. Kuopan halkaisija on noin neljä metriä, syvyys metrin luokkaa. Kuopan itäpuolella on itä-länsi suuntainen halssiin viittaava kivetyillä reunoilla tuettu rakenne.

Korkeen autio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikalla on luonnonkivistä rakennettu kivijalka jonka laajuus on noin 5x5m. Seinälinjoilla kiveys ei ole yhtenäinen, ainakin osin perustus lienee ollut multapenkkityyppinen. Länsinurkassa on havaittavissa luonnonkivistä rakennetun uunin jäännökset. Sen koko on 2,5x2,5 metriä, korkeus 1,2 metriä. Pihapiirissä havaittiin myös muita rakenteita jotka ilmenevät alakohteina.

Jonkerin Kalmosaaret 2 (Hautapaikat)
Historiallinen; Jonkerinjärvessä on kaksi Kalmosaarta, toinen Pyykönniemen länsipuolella ja toinen itäpuolella. Tässä puhutaan läntisemmästä Kalmosaaresta. Saariin ja myös niemiin hautaaminen on Kainuussa ollut varsin tavallista. Osaksi kyse oli vain väliaikaisista haudoista. Oli tärkeää saada vainaja haudatuksi siunattuun maahan, mutta pitkien matkojen ja huonojen kulkuyhteyksien takaa se ei kaikkina vuodenaikoina ollut mahdollista. Kuhmossa, kuten koko Kainuussa on runsaasti saaria, joihin liittyy enemmän tai vähemmän varmoja tietoja haudoista. Jonkerijärven Kalmosaariin liittyy perimätieto, jonka mukaan toinen saarista on ollut karjalaisten papin, toinen tavallisen väen hautapaikka. Läntisessä Kalmosaaressa on silmänvaraisesti tarkasteltuna joitakin merkkejä hautauskäyttöön viittaavista kuopista, asia vaatisi kuitenkin tarkempia arkeologisia tutkimuksia.

Salola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Röykkiö jossa laakakiviä ja hiiltä, kyseessä lienee uuni, joka on osittain tuhoutunut metsänkäytön yhteydessä. Mahdollinen rakennuksen perustus lienee ollut luokkaa 5x5 metriä, sen tarkempi määritys vaatisi arkeologisia lisätutkimuksia. Uunin koko on 2,5x2,5x0,7 metriä. Alueella on myös kaivon jäännökset sekä raivausröykkiöitä.

Sirkkapuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on ympyränmuotoinen tervahauta, jonka halkaisija valleineen 13 metriä ja syvyys 80 cm. Selvästi erottuva ja jyrkkäreunainen halssi on kohti kaakkoa. Kohde on merkitty maastokartalle ja erottuu vinovalovarjosteessa.

Huttusensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on pyöreä tervahauta, jonka halkaisija 20 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Selkeästi erottuva halssi kohti on etelää. Sijaitsee laikutetulla alueella, mutta on ehjä. Läheisissä laikuissa on näkyvissä runsaasti hiiltä.

Keinonperänkankaat (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sijaitsee Kankaan ja suon välimaastossa olevan tervahaudan halkaisija on 22 metriä ja syvyys 1.5 metriä. Neljä metriä pitkä halssi on kohti kaakkoa.

Kuivajärven tsasouna (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Paikalla on pellossa heikosti ympäristöään korkeammalla oleva kohouma, kooltaan askelmitoilla mitattuna itä-länsi suuntaisesti runsaat 5x5 metriä ja siihen liittyen heikommin erottuva eteiseksi tulkittava alue, noin 1.5x 5 metriä. Tiettävästi vanhempi tsasouna rakennettiin 1800-luvun loppupuolella ja paloi kesäkuussa1908. Nykyinen tsasouna sijaitsee vanhan rukoushuoneen paikasta runsaat sata metriä etelään.

Kannaksensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohdealueella kasvaa mäntyvaltaista sekametsää.Koordinaattien osoittamalla paikalla sijaitsee halkaisijaltaan12 metrin laajuinen tervahauta jonka halssi viettää pohjoiseen. Tervahaudan läheisyydessä on kolme muotonsa puolesta historialliseen aikaan sijoittuvaa kaivantoa jotka saattavat liittyä tervahaudan rakentamiseen.

Repolampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Repolammen pohjoispuolella noin 30 metrin päästä rannasta loivassa rinteessä. Metsä on mäntyvaltaista kuivaa kangasmetsää. Tervahaudan halkaisija on 7,5 metriä. Vallit ovat pienet ja epätasaiset. Ne ovat noin 1-2 metriä leveät ja noin 0,2 metriä korkeat. Halssi laskee eteläkaakkoon ja se on 6 metriä pitkä ja noin metrin syvä.

Repolampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Repolammen pohjoispuolella noin 30 metrin päästä rannasta loivassa rinteessä. Metsä on mäntyvaltaista kuivaa kangasmetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 6 metriä. Vallit ovat noin 1-1,5 metriä leveät, melko matalat, luoteen puolella ei erotu ollenkaan vallia. Halssi laskee eteläkaakkoon lampea kohti ja on noin 5 metriä pitkä.

Repolampi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 75 metriä Repolampeen laskevasta purosta pohjoiskoilliseen ja noin 180 metriä Repolammen luoteiskulmasta luoteeseen. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä. Tervahaudan halkaisija on 7,5 metriä ja syvyys noin 0,25 metriä. Pohja on tasainen, hieman kupera. Vallit ovat noin 1,5-2 metriä leveät. Vallit ovat matalahkot ja tasaiset. Halssi on noin 5 metriä pitkä ja se laskee kaakkoon.

Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 75 metriä Repolampeen laskevasta purosta pohjoiskoilliseen ja noin 200 metriä Repolammen luoteiskulmasta luoteeseen. Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Pohja on suppilomainen, keskellä on syvempi kuoppa. Vallit ovat noin 1,5-2 metriä. Ne ovat selkeähköt, mutta epätasaiset. Halssin pituus on noin 7 metriä ja syvyys 0,7 metriä, sillä ei ole selkeitä valleja. Halssi laskee eteläkaakkoon.

Rapalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 10 metriä ja se on noin 0,4 metriä syvä. Vallit ovat noin 2 metriä leveät ja noin 0,4 metriä korkeat. Tervahauta erottuu maastosta selkeästi. Halssi laskee etelään. Se on 6 metriä pitkä ja metrin syvä. Halssin reunoille on kasattu kiviä.

Iso-Palonen etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen etelärannalla, noin 20 metrin päässä rannasta. Tervahauta on pieni, sen halkaisija on vain noin 4,4 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Sen pohja on
suppilomainen. Vallit ovat leveydeltään 1,5-2 metriä ja korkeudeltaan 0,45. Tervahauta erottuu hyvin maastosta. Halssi laskee länsiluoteeseen ja sen pituus on 4 metriä. Halssi on noin 1,2 metriä syvä.

Hautalahti etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Valkeiskankaan itäreunalla, jossa puusto on mäntyvaltaista. Kohteelta on noin 40 metriä rantaan koillisen suuntaan. Tervahauta on matala ja pieni. Se erottuu huonosti maastosta. Sen halkaisija on noin 5 metriä ja syvyys noin 0,15 metriä. Vallit ovat epäselvät, noin metrin leveät ja noin 10 senttimetriä korkeat. Halssi laskee pohjoiskoilliseen ja se on 3 metriä pitkä.

Hautalahti lounainen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Valkeiskankaan itäpään pohjoispuolella rinteen reunalla. Maasto on tasaista
mäntykangasta. Tervahaudan halkaisija on 14 metriä ja se on syvyydeltään noin metrin. Haudan pohja on muodoltaan laakea malja. Vallit ovat noin 3 metriä leveät kaikkialta, mutta länsilaidalla ne ovat huomaamattomat, matalat. Pohjois- ja etelälaidalla vallit ovat 60-70 senttimetriä korkeat. Halssi on 6 metriä pitkä ja laskee itään.

Valkeiskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Valkeiskankaan kaakkoislaidalla loivassa rinteessä, Valkeislammesta noin 260 metriä etelään Mustalammen länsipuolella. Maasto on kuivaa kangasta. Kohteen itäpuolelta kulkee Iso-Palosen retkeilyreitti.Tervahaudan halkaisija on 10 metriä ja syvyys noin 0,4 metriä. Vallin leveys on noin 4 metriä ja korkeus 0,7 metriä. Halssi laskee itään, sen pituus on 4,5 metriä, leveys 2 metriä ja syvyys noin 0,7 metriä.

Valkeiskangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Valkeiskankaan kaakkoispuolella Iso-Palosen retkeilypolun vieressä, sen itäpuolella. Mustalammen ranta on kohteesta noin 340 metrin päässä itäkoilliseen. Maasto on kuivaa kangasta. Kohde sijaitsee etelään viettävällä rinteellä.Tervahaudan halkaisija on 8,5 metriä ja syvyys 0,7 metriä. Vallit ovat 1,3-1 metriä leveät ja korkeus 0,3-0,5 metriä. Halssi laskee eteläkaakkoon ja on 6,5 metriä pitkä. leveyttä sillä on 2,2 metriä ja syvyys 1,1
metriä. Haudan muoto on maljamainen.

Pikku-Palonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen retkeilyreitin varressa, polun länsipuolella pienen nimettömän lammen itäkoillisrannassa. Maasto on kuivahkoa kangasta. Tervahauta on pienehkö, halkaisija on 4,6 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Vallit ovat 1-1,2 metriä leveät
ja korkeus 0,25-0,3 metriä. Halssi laskee etelälounaaseen lampea kohti. se on 4,1 metriä pitkä, 1,8 metriä leveä ja 1,1 metriä syvä.

Valkeiskangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Valkeiskankaan eteläosassa, noin 230 metriä Iso-Palosen retkeilypolulta länteen, loivassa suohon viettävässä rinteessä. Maasto on kuivaa kangasta. Tervahaudan halkaisija on 6 metriä ja vallien leveys 1,7-2 metriä. Vallien korkeus on noin 0,6 metriä.
Hauta on maljamainen. Halssin laskee eteläkaakkoon ja on 2,5 metriä pitkä. Se on leveydeltään 1,4 metriä ja syvyydeltään 0,5 metriä. Lännen ja lounaan
puolella tervahautaa ympäröi ojamainen uoma vallin ulkoreunalla.

Iso-Palonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen kaakkoisrannalla, aivan rantatörmällä. Kohteesta koilliseen on pieni kapea niemi. Maasto on kuivaa kangasta. Tervahaudan halkaisija on 6 metriä. Vallien leveys on 3-4 metriä ja korkeus 0,5-1 metri. Halssi laskee koilliseen ja se on 4 metriä pitkä ja 1,3 metriä syvä. Leveyttä sillä on 1,5 metriä. Tervahaudan päällä kasvaa vesakkoa ja isohkoja mäntyjä. Tervahauta rajoittuu rantatörmään ja siksi haudan luoteislaita kärsii
rantaeroosiosta. Tervahauta on suppilomainen ja keskellä on syvempi kohta.

Saviniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Saviniemen koillisnurkassa, noin 60, metrin päässä Säynäjälahden kaakkoisrannasta. Maasto on epätasaista ja kivikkoista.Tervahaudan halkaisija on 10 metriä. Vallien leveys on noin 3 metriä. Vallit ovat epätasaiset, noin 0,4
metriä korkeat. Eivät erotu hyvin maastossa. Tervahauta on muodoltaan laakea. Halssi laskee kaakkoon ja on pituudeltaan 2,4 metriä. Sen leveys on 1,3 metriä ja syvyys 0,5 metriä.

Salmilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kylmäjärven lounaispuolella noin 25 metrin päässä sen rannasta harjun rinteen reunalla. Kohteesta etelään on pyyntikuopparykelmä.

Kylmäjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kylmäjärven rannalla, kapeahkolla soiden ympäröimän harjun päässä. Harju on tervahaudan kohdalta noin 65 metriä leveä. Harju on pohjoiskoillinen-etelälounas-suuntainen. Maasto on kuivahkoa hiekkakangasta. Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys noin metrin. Muodoltaan se on suppilomainen, keskellä on kuoppa. Vallit ovat noin 2 metriä leveät ja 0,2-1,1 metriä korkeat. Pohjoisreunalla matalat. Halssi laskee etelään ja se on noin 3,2 metriä pitkä. Leveyttä sillä on 2,2 metriä ja syvyyttä 0,75 metriä.

Kylmäjärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kylmäjärven eteläpuolella olevan nimettömän, pienen, soikean lammen eteläpuolella, noin 40 metriä sen rannasta. Kohde sijaitsee kuivan kankaan pohjoislaidalla, rinteen reunalla. Tervahaudan halkaisija on 9,2 metriä. Se on muodoltaan suppilomainen ja sen syvyys on 0,8 metriä. Valli on 2-2,5 metriä leveä. Se ei erotu hyvin maastosta, vaan on epäselvä. Halssi laskee koilliseen. Se on 3 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,8 metriä syvä. Tervahaudasta lounaaseen on puolikuunmuotoinen suorakulmainen kuoppa.

Hautalahti luoteinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Veräisen Hautalahden luoteisrannalla aivan rantatörmällä. Kohdalla kuiva kangas alkaa muuttua rahkaiseksi rämesuoksi. Tervahaudan kohdalla kasvaa kuitenkin vielä isokokoista mäntyä. Tervahaudan halkaisija on 6,2 metriä. Pohja on kulhomainen. Vallien leveys 2,5-3 metriä ja korkeus 1-1,2 metriä. Ne erottuvat hyvin maastosta. Halssi on osin tuhoutunut rantaeroosion seurauksena. Tuhoutuneissa kohdissa hiiltä näkyvissä. Halssi on laskenut suoraan järveen. Se on noin 4 metriä leveä.

Korkeavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Korkeanvaaran kaakkoisreunalla, pienen nimettämän lammen länsipuolella noin 150 metrin päässä siitä. Säynäjäpuro on kohteesta lounaaseen noin 320 metrin päässä. Tervahaudan halkaisija on noin 7 metriä. Muodoltaan se on suppilomainen. Keskellä on selkeä syvempi kohta. Valli laskee loivasti hautaan, ei erota selviä rajoja. Vallit ovat noin 2 metriä leveitä ja 0,4 metriä korkeita. Halssi laskee lounaaseen ja on rinteessä. Se on 4 metriä pitkä ja noin 0,5 metriä syvä. Haudan päällä kasvaa aikuista mäntyä ja reunalla iso aihki. Ympäröivässä metsässä palokoroja.

Säynäjälahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Säynäjärven ja Iso-palosen Säynäjälahden välisellä kannaksella sen etelänpuoleisella rinteellä. Kohteelta on noin 37 metriä Iso-Palosen rantaan. Kuiva kangasmetsä on jonkin verran kivistä. Tervahaudan halkaisija on 5,3 metriä. Vallien leveys 1,2-1,4 metriä ja korkeus 0,3 metriä. Halssi laskee etelään, järvelle päin. Sen pituus on 3 metriä, leveys 1,7 metriä ja syvyys 0,6 metriä.

Säynäjälahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen pohjoisrannalla, kuivan kankaan etelärinteellä. Kohde on noin 130 metriä Säynäjäpurosta länsilounaaseen ja Iso-Palosen retkeilypolusta noin 45 metriä etelään. Rantaan on noin 18 metriä etelään kohteelta. Tervahaudan halkaisija on noin 4,8 metriä. Muodoltaan hauta on maljamainen. Vallien leveys on noin 1,5 metriä ja korkeus 0,3-0,4 metriä. Halssi laskee eteläkaakkoon järveä kohti ja se on 4,5 metriä pitkä. Halssi
leveys on 1,7 metriä ja syvyys 0,8 metriä. Halssi kasvaa lehtipuuta, pääosin leppää ja vallin reunoilla mäntyä.

Säynäjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Säynäjärven lounaisrannalla noin puolivälin paikkeilla. Maasto on kivikkoista ja epätasaista. Tervahaudan halkaisija on 10 metriä. Vallien leveys 1-3,5 metriä ja korkeus 0,3-0,5 metriä. Haudan pohja on laakea ja melko tasainen. Halssi laskee koilliseen, järvelle päin. Sen pituus on 5,5 metriä, leveys 1,5 metriä ja syvyys 0,75 metriä. Tervahauta on pusikkoinen. Siinä kasvaa vesakkoa ja pari isompaa mäntyä. Valleilla kasvaa nuorta haapaa ja koivua.

Valkeisjärvi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä on keväällä 2020 löytynyt Valkeisjärven koillispohjukan takaisesta metsästä suuri määrä metallinesineitä, kuten ketjunlenkeillä varustettu kuparipellistä leikattu pala (jonkinlaisia vastineita Pohjois-Ruotsin myöhäisrautakauden ja keskiajan järviuhripaikoilla). Muita löytöjä merkitty alakohteiksi. Joukossa rautakuonan pala ja mahdollisesti pajatoimintaan viittaavia raudankatkelmia. Löytösyvyys 10 - 20 cm. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM14889, ILM14890, ILM14911, ILM14913, ILM14926. Koristeellinen ja uskonnollisella tekstillä varustettu kehäsolki (alakohde) vaikuttaa keskiaikaiselta.
Kainuun Museo teki kohteen ns. pääkoordinaattipisteessä tarkastuskäynnin. Koekuopan profiilissa havaittiin selkeä tumma nokinen maakerros ja sen alla näkyi yhtä selkeä tummanoranssi kerros, mikä viittaa selkeästi kiinteään muinaisjäännökseen. Alakohteissa ei käyty.
Alakohteita ei ole tarkastettu maastossa.

Pyttyniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Viianginjärven itärannan tuntumassa, Pyttyniemessä. Kohteeen halkaisija on 10 metriä. Tuuletuskuopat ovat selvästi näkyvissä haudan ymparillä. Valleilla kasvaa katajaa ja koivuntaimia, haudassa sammalta ja heinää. Halssi laskee länsi-lounaaseen.

Huosiuskangas 1 (1000039590) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harvaa mäntyä kasvava kapea hiekkaharju. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Tervahauta, jonka halssi itälaidalla. Halkaisija n. 9 m.

Pirttiperä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntymetsää, jossa aluskasvillisuus varpuja ja suopursuja. Tervahauta, jonka halkaisija 15m ja halssi lounaaseen.

Sanginkangas 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntymetsää, jonka länsipuolella avohakkuualue. Halkaisijaltaan n. 7 m kokoinen, melko matala tervahauta, jonka halssi länsilaidalla.

Sanginlammit 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harvennettu mäntymetsä. Halkaisijaltaan n. 10 m kokoinen tervahauta, jossa halssi itälaidalla kohti kosteikkoa.

Sanginlammit 2 (1000039614) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harvennettu mäntymetsä. Halkaisijaltaan n. 10 m kokoinen tervahauta, jossa halssi itälaidalla kohti kosteikkoa.

Likolahti 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koljatinjärven länsipuolella, suon länsireunassa rinteessä. Tervahauta on halkaisijaltaan 10 m ja noin 1 m syvä. Hauta on loiva ja pohja on tasainen. Halssi on lyhyt ja
noin koilliseen päin. Tuuletyskuopat ovat jyrkkiä ja selkeät.

Kolmikarhinaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisessa kangasmetsässä, jossa kasvaa mustikkaa. Tervahauta on halkaisijaltaan 11 m ja syvyydeltään noin 60cm. Valleilla kasvaa paksuja mäntyjä.
Tuuletuskuopat ovat havaittavissa. Halssi laskee luoteeseen, se on noin 4 m pitkä ja kasvaa suopursua. Halssiura jatkuu haudan keskelle. Haudan pohjan keskusta on tasainen. Vallit ovat matalat, mutta leveät.

Kalettomanvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Särkkä-Äylän kiertävän tien länsipuolella, Iso-Äylän kohdalla.Tervahaudan halkaisija on noin 8 m. Vallit ovat paksut, 3 m niin, että itse kuopan halkaisija on 1,5 m. Halssi
on massiivinen ja länteen päin. Tuuletuskuopat ovat havaittavissa. Kohteen päällä kasvaa mäntyä ja kuusta.

Kylmänsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kylmänsuon pohjoispuolella, metsäautotien kääntöpaikalle johtavan tien eteläpuolella, uudistusaukealla. Tervahaudan halkaisija on 7 m ja halssi laskee itään. Kohde on osin vaurioitunut puunkorjuussa.

Poikkipuolinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee osittain ojitetussa havumetsässä tien ja Poikkipuolinen-järven välissä. Kohteen kaakkoispuolella on tervapirtti. Tervahaudan halkaisija on 9 m ja halssi laskee kaakkoon. Paikalla on poltettu kaksi tervahautaa päällekkäin.

Kirnuaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Purasjoen pohjoispuolella, Honkakosken läheisyydessä, metsätien pohjoispuolella,loivassa kaakkoon laskevassa rinteessä. Tervahauta on halkaisijaltaan 9 metriä. Halssi laskee etelään ja on pituudeltaan 6 metriä.

Kirnukoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Purasjoen pohjoispuolella, Honkakosken ja Kirnukosken välisen alueen etelärinteessä. Kohteen länsipuolella on toinen tervahauta joka on tässä merkitty alakohteeksi (inventointiraportissa Kirnukoski 2). Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyyvs 1,5 metriä. Halssi laskee lounaaseen.

Rukavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen eteläosissa, Kuhmontien itäpuolella Rukavaaran pohjoisosassa. Tervahauta on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja syvyydeltään 0,5 metriä. Hauta on tasapohjainen. Halssi on kookas ja laskee itään. Tuuletuskuopat erottuvat selkeästi. Haudan päällä kasvaa kuusia.

Oravikanta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen eteläosissa, Kuhmontien itäpuolella, lounaaseen, kohti Oravilampea viettävässä rinteessä. Tervahauta on halkaisijaltaan 9,5 m ja sen syvyys vaihtelee välillä 0,3 - 0,5 m. Halssi laskee kaakkoon.

Hongikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen eteläosissa, Kuhmontien itäpuolella, Jokimaansuon ympäröimällä Hongikko-nimisellä kohoumalla. Tervahauta on halkaisijaltaan 12 metriä ja sen halssi laskee lounaaseen.

Peltoranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Arkeologian harrastaja on löytänyt pellosta kvartsi-iskoksia ja -ytimiä vuosina 2020 ja 2021. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Lisätietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM 17093 ja ILM 19330.

Tervasalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntykankaalla sijaitseva tervahauta joka on halkaisijaltaan 13 metriä. Tervahauta on osittain vahingoittunut metsäkoneen jäljiltä. Haudan halssi on länsilounaaseen.

Karjalanoja (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Partalankylässä. Oulujoesta noin 1 km itään, Karjalanojan pohjoistörmällä. Alue on hiekkapohjaista mäntykangasta. Vuoden 2020 inventoinnissa paikalta löytyi painanne, jonka halkaisija on noin 5 metriä, syvyys noin puoli metriä. Painannetta ympäröi matala, lähes huomaamaton valli, joten kyseessä on kaivettu rakenne. Pohjalle tehdyssä koepistossa havaittiin noin 20 cm paksu huuhtoutumiskerros, joten kyseessä ei ole tuore kaivelu. Vastaavia kuoppia ja painanteita on lukuisia noin 1,5 km lounaaseen sijaitsevalla Askolankangas- nimisellä kohteella ja niiden funktio on epäselvä.

Halmepuronsuo (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Hautajärvenvaarojen pohjoispuolella, Halmepuronsuon eteläpuolella sijaitseva mahdollinen pyyntikuoppa. Kuopan laajuus on noin 5 x 3,5 m ja syvyys 50 – 100 cm, ympärillä matala valli. Kairanäytteessä oli huuhtoutumiskerrosta 3 -5 cm, sen alla 20 – 36 cm sekoittunutta kerrosta. Hiiltä ja nokea oli jonkin verran (pilkkuina kairanäytteessä), mutta ei selvänä kerroksena. Myös vallista otetuissa kairanäytteissä oli huuhtoutumiskerros mutta ei nokea eikä hiiltä.

Vahtituvankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Oulujärven länsipuolella, viitisen kilometriä Säräisniemen kirkosta lounaaseen Siikajoen uittokanavan etläpuolisella kankaalla olevan tervahaudan halkaisija on 9 m, syvyys 90 cm. Runsaasti hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on itään, alarinteen puolella. Maasto paikoin kallioista ja kivikkoista kangasta sekä nuorehkoa mäntymetsää.

Välimäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta mäntykankaalla. Haudan halkaisija
n. 10 m. Halssi eteläpuolella. Vallit noin 1-1,5 m. Rakenteen keskellä ja valleilla
kasvaa mäntyjä.

Välimäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta mäntykankaalla. Haudan halkaisija
n. 10 m. Halssi itäpuolella. Vallit noin 1- 1,5 m. Rakenteen valleilla kasvaa mäntyjä.

Välimäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raviradan luoteisosan lounaispuolella peruskartalle merkitty tervahauta. Tervahaudan halkaisija on n. 12 m, halssi lounaispuolella. Vallit noin 1,5 -2 m.
Tervahaudan ympäristössä, etenkin lounaispuolella maata on lähiaikoina muokattu
ja kaivettu voimakkaasti. Tervahaudan halssikuoppa on osin poiskaivettu. Tervahaudan lounaispuolella joen koillisrannalla oli jokipenkka muokattu ja tasattu. Muokattu alue on metsittynyttä, eikä muokkaus vaikuta aivan viimeaikaiselta Joen rantaa menee selvä kaivanto/ura. Kyseisellä kohdalla terva on mahdollisesti lastattu
veneeseen. Mahdollinen lastauspaikka on rajattu tervahaudan kanssa saman muinaisjäännösrajauksen sisälle, koska maastossa todettujen rakenteiden katsotaan
liittyvän samaan toimintaan.

Välimäki 4 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kivilatomus 3 m x 3,5 m. Säännöllisen suorakaiteen muotoinen, selvärajainen latomus. Tyypiltään rajamerkin kaltainen, vaikkakin ilman pystykiveä.
Käytettävissä olevien karttojen, vanhat peruskartat 1975, 91, ja -98 ja vuoden 1862
pitäjänkartan perusteella kyseisellä kohdalla ei kulje mitään rajoja. Aluetta kuvaavia
vanhempia karttoja ei löytynyt. Kivilatomuksen merkitys ja ajoitus ei ole tiedossa.
Kyseessä on selvästi muotoonsa aseteltu ja vahvasti sammaloitunut rakennelma.
Näillä perusteilla latomuksen katsotaan olevan kiinteä muinaisjäännös. Havainnolle
on määritelty muinaisjäännösrajaus, jossa on huomioitu GPS-laitteen tarkkuus, joka on noin 2 - 5 m.

Palojoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan 13 metriä. Peruskartan mukaan tervahautoja on lähiympäristössä useampiakin.

Rytijoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, jonka halkaisija on 16 metriä.

Häyrynen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Häyrysen lounaispuolella noin 35 m rannasta on tervahauta loivalla sorarinteellä. Haudan läpimitta on 14 m, kuopan syvyys 0,6 m; halssi suuntautuu itäkoilliseen, se on sortunut. Alue on laajalti avohakattu ja muokattu, rinteellä kasvava tiheä taimikko on noin 2 m korkeaa.

Tuomaanvaara länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Soratasanteella Tuomaanvaaran länsipuolella noin 180 m Iso Tuomaanjärven rannasta itään on tervahauta. Haudan läpimitta on 10 m, kuopan syvyys 0,7 m; halssi suuntautuu pohjoiseen, sen syvyys on 1,8 m ja pituus noin 3 m. Vallin päällä ja ympäristössä kasvaa nuoria mäntyjä, kasvatusmetsikkö on harvennettu.

Saunaniemi (1000040492) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteella on kaksi lähellä toisiaan sijaitsevaa tervahautaa. Toinen niistä on halkaisijaltaan 11 metriä, halssi etelään. Toinen on halkaisijaltaan 9 metriä, myös sen halssi on etelään. Koordinaatit viittaavat haudoista pohjoisempaan.

Lammasmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivasti etelään ja itään viettävällä kankaalla. Haudan läpimitta vallit mukaan lukien on n. 18 m, kuopan läpimitta n. 8 m. Halssi on suuntautunut lounaaseen. Inventointiraportin Kohde Sotkamo Lammasmäki 2 tervapirtin kiuas sijaitsee n. 20 m länsilounaaseen tervahaudasta.

Rikkola (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivasti etelään viettävällä kankaalla. Haudan läpimitta vallin ulkoreunasta toiseen on n. 20 m,kuopan läpimitta n. 8 m. Halssi on suuntautunut itään.

Myllyoja Länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan vallit eivät kaikilta osin erotu kovinkaan selvästi ympäröivistä maastonmuodoista, ja ovat paikoin vahingoittuneet; säilyneiltä osiltaan läpimitta vallin harjalta toiselle n. 12 m. Halssi on suuntautunut lounaaseen, jyrkkään alarinteeseen.

Korentomäki pohjoinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kuivahkolla, kivisellä mäntykankaalla, pienellä mäennypyllä. Haudan läpimitta vallin ulkoreunalta toiselle n. 16 m, ja kuopan läpimitta n. 6 m. Valli on rakennettu pääasiassa kivistä; halssi on suuntautunut koilliseen.

Korentomäki pohjoinen 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivassa etelärinteessä rämeen reunassa. Tervahaudan ympäristö on vaihtelevasti kangasrämettä, kosteampaa kuusivoittoista kangasta, ja kuivempia mäntyä kasvavia saarekkeita, joissa kallio on lähellä pintaa. Haudan halki sen halssin suuntaisesti ja yli kulkee entinen ajopolku. Halssi on suuntautunut lounaaseen. Haudan läpimitta vallin
ulkoreunalta toiselle on n. 20 m, ja kuopan läpimitta n. 7 m. Tervahauta on osin tuhoutunut, mutta edelleen havaittavissa.
Tervahautaan oleellisesti liittyy siihen tulkittavaksi osaksi liitetty ns. tervapirtti joka on alakohteena

Korentomäki länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee rämeisen kankaan ympäröimän pienen harjanteen reunalla. Halssi on suuntautunut etelälounaaseen. Haudan läpimitta vallin ulkoreunalta toiselle on n. 16 m, ja kuopan läpimitta n. 8 m.

Korentojoki eteläinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäkisen kankaan lounaisreunassa, rämeen yläpuolella. Haudan läpimitta vallin ulkoreunalta toiselle on n. 19 m, ja kuopan läpimitta n. 7 m. Halssi suuntautuu länsilounaaseen.

Korentojoki eteläinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntyvoittoisen kankaan peittämän loivan mäen pohjoisen huipun itäreunalla. Haudan läpimitta vallin ulkoreunalta toiselle on n. 18 m, ja kuopan
läpimitta n. 8 m. Halssi suuntautuu koilliseen.

Korentojoki eteläinen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasmetsän peittämän matalan mäen eteläisen huipun lounaisreunassa, lähellä viereisen rämeen reunaa. Kyseessä on kaksoishauta, jonka ulomman vallin läpimitta on n. 30 m, sisemmän vallin läpimitan ollessa n. 20 m.

Aittolahti (1000040544) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kolmisoppi-järven luoteisnurkan rantaan viettävässä rinteessä. Tervahaudan läpimitta vallilta toiselle on n. 16 m, ja kuopan läpimitta 7m. Halssi on suunnattu länsilounaaseen.Toinen tervahauta on kohteen välittömässä läheisyydessä, se on merkitty alakohteena.

Kyntösuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntyä kasvavalla kankaalla, matalan harjanteen loivalla itäisellä, viereiselle rämeelle viettävällä rinteellä. Tervahaudan läpimitta vallilta toiselle on n. 17 m, ja kuopan läpimitta 7m. Halssi on suunnattu suoraan etelään, alas jyrkintä rinnettä rämeelle.

Hakopuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on kaksoistervahauta, joka sijaitsee Hakopuron länsipuolella kohoavan mäen huipun tuntumassa. Alue on harvaa lehtomaista kangasta, jolla kasvaa pääasiassa nuorta mäntyä ja koivua; puuston välissä runsaasti niittymäisiä avoimempia alueita. Haudan ulomman vallin läpimitta on n. 21 m, sisemmän n. 15, ja kuopan läpimitta n. 8 m. Vallit ovat matalia, vain n 0,5–1 m ympäröivää maastoa korkeammat, paitsi jyrkästä alamäestä halssin suunnalta katsottuna, eikä kuoppakaan ole juuri ympäröivää maanpintaa syvempi. Halssi on suuntautunut lounaaseen. Noin 25 m kaakkoon sijaitsee toinen tervahauta, joka on merkitty tähän alakohteeksi

Konttisuo (1000040549) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee suon ympäröimällä matalalla mäntykangassaarekkeella. Tervapirtin kiuas sijaitsee samalla saarekkeella haudasta 25 m kaakkoon. Haudan vallin läpimitta on n. 20 m, ja kuopan n. 6 m; halssi suuntautuu länsilounaaseen. Haudan valli on hyvin matala.

Kämppäsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hakkuuaukealla, kankaalla aivan Kämppäsuon laidassa. Tervahauta on metsätöissä pahoin vaurioitunut. Vallin läpimitta on ollut n. 20 m ja kuopan n. 10 m. Halssi on suunnattu länsilounaaseen.

Pöllyvaara (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; kyseessä on kohtuullisen iso kivien hyödyntämisalue, laajuudeltaan 60 x 30 metrinen ja syvyydeltään 4-6 metrinen louhos lähellä Pöllyvaaran ulkoilureittiä. Kivissä tai louhoksella ei ole porausjälkiä. Perimätiedon mukaan osa Kajaanin linnan rakentamiseen käytetyistä kivistä olisi tuotu täältä.

Hetteenmäki 3 (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; Alueelta on selkeästi lohkottu raaka-ainemateriaalia jossakin vaiheessa. Louhoksen koko on noin 40 x 25 metriä, kuopan syvyys 2-3 metriä. Louhoksella ei ole havaittavissa porausjälkiä. Perimätiedon mukaan kiviainesta olisi käytetty Kajaanin linnan rakennukseen.

Vuolijoki Isokangas (Hautapaikat)
Rautakautinen; Uusi metallinetsinnnän harrastaja löysi paikan ja innostui siitä niin paljon että tyhjensi koko polttohautauksen kaikki metallilöydöt kerralla. Löytöinä tuli runsaasti myöhäisrautakauteen viittaavaa esineistöä, mm. kirveitä, veitsiä, nuolenkärkiä, hevosenkenkäsolki sekä kupurasolki.
Tarkastuksen yhteydessä sekoittuneelta löytöpaikalta löytyi joitakin palaneen luun kappaleita. Paikka kasvaa nuorehkoa mäntymetsää. Tarkastuksen teki T. Rostedt (ei tarkastuskertomusta).

Onnela 2 (1000040739) (Hautapaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnän harrastaja löysi paikan kun Kiantajärven pinta oli alhaalla tulvariskin takia. Metallinetsintä tuotti tuloksena hopeisen rannerenkaan sekä ns. laukunmuotoisen korva- tai ohimorenkaan. Tarkastuksessa paikalla havaittiin palanutta luuta. Ilmeisesti kyseessä on ristiretkiaikaan ajoittuva polttohautaus.
ks. alakohde.

Hautalan kenttä (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta on löytynyt metallinetsimellä rautainen nuolenkärki sekä taitettuhamaraisen veitsen/puukon kärkiosa jotka viittaisivat muotonsa perusteella saamelaisperäiseen asutukseen.
Kohteen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Kouerkangas (1000017629), mistä on löytynyt kaksi hopearengasta vuonna 2010.

Kuivassalmi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Paikalta on löytynyt metallinetsimellä tasavarsisolki sekä korvalusikan varsiosa.

Sirkkasuo 2 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Metallinetsinnässä on toukokuussa 2021 löytynyt Sirkkasuon länsipuolelta, noin 500 metriä pohjoiseen Sirkkasuon pyyntikuopista, tasateräinen nuolenkärki ja leikattu kuparipellin pala (alakohteet, ILM19103). Kummankin aivan tieuran viereltä tehdyn löydön löytösyvyys noin 8 cm hiekkamaassa. Kuparipelti on ominaista rautakauden lopun tai varhaisen histroailisen ajan kohteille.Jokseenkin kuparipellin löytökohdan vierellä tiellä todettiin tarkastuksessa palanutta kiveä noin kuuden metrin matkalla hieman moottoorikelkkareitin merkin eteläpuolella. Kivien keskivaiheilla todettiin noin 20-25 cm syvyyteen ulottuvaa voimakkaasti hiilen sekaista hiekkaa varsin pienellä alueella. Ympäriltä ei vastaavaa kerrosta voitu todeta. Tien pintakerros on tien käytön sotkemaa noin 5-10 cm paksuudelta. Vastaava palaneiden kivien aluetta ei ollut muualla, ei myöskään merkkejä muualta tuodusta aineksesta. Kohde on alustavasti tulkittavissa hajonneeksi kivetyksi liedeksi, jonka yhteys lähilöytöihin on avoin, mutta mahdollinen. Kohteen luonteen selvittäminen edellyttää tarkempia tutkimuksia.

Hautakangas (1000041407) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee loivapiirteisellä, osittain soisella moreenikankaalla, matalalla harjanteella.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 18 m tervahauta. Hautaa kiertävä kaksoisvalli on
viitisen metriä leveä ja noin metrin korkuinen. Haudan keskiosa on maljamainen.
Halssi osoittaa koilliseen. Halssista jatkuu koilliseen noin 50 m pitkä, puolisen metriä leveä ja muutama kymmentä senttiä syvä tervatynnyrin vieritysura.
Tervahaudan keskeltä noin 30 m kaakkoon on tervapirtin jäännös, joka on
melko selvästi erottuva neliön muotoinen, ympäristöstä parikymmentä senttiä kohoava tasapohjainen alue. Sen koilliskulmassa on halkaisijaltaan noin 1,5 m ja korkeudeltaan n. 0,5 m uunin jäännös. Se on tehty suurehkoista (halk. max. 30 cm)
kivistä.
Tervahauta, tervatynnyrin vieritysura sekä tervapirtin jäännös ovat varsin hyvin
säilyneitä. Alue on mäntymetsää

Luodesärkkä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Venerantaan vievä tie lävistää kapeahkon harjanteen. Tiehen on tehty levennys, rannassa olevaa veneiden pitopaikkaa on levennetty. Iskettyä kivimateriaalia löytyi venerantaan vievältä tieltä, levikkeen kohdalta, tien molemmin puolisista leikkauksista sekä rannasta. Kivimateriaalia oli havaittavissa melko paljon. Tien pohjoisen leikkauksen yläpuolella mahdollisesti kaksi painaumaa, joista pienempi halkaisijaltaan noin 3 m. Pienemmässä ilmoittajan ottamassa kairanäytteekuvassa vaikuttaa olevan kaksoispodsolimaannos.

Pölylahti (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Metsää, alueella ainakin kolme maakumpua, jotka mahdollisesti nuotionpohjia. Metallinetsinnässä paikalta on löytynyt myöhäisrautakautinen hihnanhela, kuparipeltiä ja rautaisia nuolenkärkiä (Ilppari ILM19427).

Kuivalahti 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Sortuvaa rantatörmää, törmässä ja vesijätöllä liesikiveysten jälkiä sekä kvartseja, mm kvartsikaavin. Kvartsien löytökohdasta tulisija 12 m itään ja toinen noin 25 m länteen. Maaperäkairassa terassin päällä havaintoja poikkeavasta maannoksesta.

Järvenharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Järvenjärven lounaisrannan suuntaisesti kulkevan moreeniharjun pohjoisreunan korkeimmalla kohdalla. Maasto on mänty- ja kuusimetsää, ja aluskasvillisuus koostuu sammalesta, puolukasta, mustikasta ja paikoin kanervasta. Maannos koostuu irtonaisesta keskikarkeasta hiekasta, jossa on seassa paikoin hyvin paljon 1-10 cm kokoisia kiviä. Kivisyys vähenee syvemmälle mentäessä. Paikoin hiekka on erittäin hienoa, jopa pölyävää, ja kiviä on seassa vähän.
Harjanteen laella havaittiin yksi pyyntikuopaksi tulkittu painanne. Se on kooltaan 3 x 2,5 metriä ja syvyydeltään noin 40 cm. Painannetta ympäröi 1-2,5 metriä leveä matala valli. Painanteeseen tehtiin koepisto, jossa havaittiin 13 cm paksu huuhtoutumiskerros.
Pyyntikuopan viereltä löytyi heinäkuussa 2023 maanpinnalta muutama isketty kvartsi (Ilppari ILM27067).

Palojärvi Ulkuniemi (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Tasaiselta paikalta Ulkuniemen päästä, muutaman metrin päästä rannasta, löytyi kaksi rautaista panssarinuolenkärkeä. Lähistöltä puukonterän katkelma ja pieni rautakiila.

Nuoliharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Nuoliharjun alue sijaitsee muutama kilometri Suomussalmen rajalta länteen Pienten Löytöjärvien itäpuolella. Harju on usean kilometrin mittainen. Pyyntikuopat sijaitsevat harjun itäpäässä. Harju kasvaa varttunutta männikköä, sitä on paikoin jo hakattu. Harjun molemmin puolin on soistumia, Löytöjoki virtaa harjun eteläpuolisella suolla.
Pyyntikuoppa 1: Pyyntikuopaksi tulkittu painauma on erittäin epämääräinen. Se sijaitsee jyrkässä alarinteessä. Se on pyöreä, halkaisija on 2 m. Syvyyttä kuopalla on parikymmentä senttiä. Kuoppa on aluskasvillisuuden peitossa.
Pyyntikuoppa 2: Pyyntikuoppa sijaitsee hakkuualueella harjun alarinteessä. Se on nauhoitettu ja kannot ympärillä on jätetty korkeiksi. Tämä ei ole estänyt konekuskia ajamasta suoraan kuopan yli ja jättämästä hakkuujätettä vaurioituneen kuopan päälle. Kuopan muodosta ja mitoista ei saa enää selvää.
Nuoliharjulla on useita muitakin pyyntikuoppia (Nuoliharju W 1000000331) ja tervahautoja.

Tiililahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Tiililahden kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Aittojärven katkaisevan kapean kannaksen itäpäässä, suojaisessa lahdenpoukamassa. Pitkin kannasta ja mantereen puoleisia rantoja on 27 pyyntikuopan järjestelmä (Keräsensalmi 777010290). Asuinpaikka sijaitsee kuoppajärjestelmän itäpään eteläisimmän kuopan tuntumassa.
Tiililahden rannalla erottuu vanha rantatörmä noin kaksi metriä nykyrantaa ylempänä. Tämän terassin päältä, venevalkamasta pienen vajan edustalta on poimittu kvartsi-iskoksia ja kvartsiitti-iskoksia noin 20 metrin säteellä.
Jostakin Aittojärven rannoilta on löytynyt kehdonjalaksenmuotoinen hakku (KM 7488:4). On mahdollista, että esine liittyisi asuinpaikan vaiheisiin.
Vuoden 2021 koekaivauksessa paikalta löydettiin lisää kvartsi-iskoksia, -esineitä, palanutta luuta sekä pieniä keramiikan siruja. Yllä mainittu pyyntikuoppa osoittautui liesikuopaksi. Koekuopasta 9 havaittiin noin 30-35 cm paksu punertava likamaakerros. Asuinpaikka vaikuttaa pienialaiselta, sillä asuinpaikkalöytöjä on noin 15 x 20 m laajuiselta alueelta alkuperäisellä löytöpaikalla.

Rakennusniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on merkitty peruskarttaan. Koordinaatit lidar-kartasta.
Tervahaudan läpimitta on noin 15 m.
Tervahautaa ei ole tarkastettu maastossa.

Patosalmi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; "Lapinpadoksi" nimitetty kohde sijaitsee Lentiiranjoen niskalla olevassa Patosalmessa. Kyseessä on pitkä vedenalainen kivipato, joka lähtee salmen etelärannalta. Padon pituus on noin 150 m ja leveys 1-2 m. Peruskartassa muinaisjäännösmerkki on väärässä kohdassa.
Vieressä, kohteesta kaakkoon, on kivikautinen asuinpaikka [43] Patosalmi 2.

Patosalmi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Niskankankaalla. Patosalmesta satkuntametriä etelään on useita pyyntikuoppia. Osa kuopista lienee tuhoutunut soranotossa (1992).
Odottaa uutta maastotarkastusta.

Vehkasuo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Metsää, mäen päältä, kuvassa näkyy terassia. Useita kvartsi-iskoksia. Kohteesta myös uuden ajan asutukseen viittavia metallilöytöjä.
Tarkastamaton.

Valtala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Tasainen pelto, josta maasto viettää loivasti kohti lounasta, Melalahden Ellukka-lahtea.

Huhtikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Tervahauta, läpimitta arvioituna noin 19 m.
Havaittu lidarista, tarkastettava.

Huhtikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kaksi alekkain olevaa tervahautaa, joiden halkaisija noin 15 m.
Havaittu lidarista. Tarkastettava.

Huhtikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohteessa kaksi tervahautaa, joiden välissä mahdollinen tervasauna.
Lidarhavainto. Tarkastettava.

Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 12,5 kilometriä Sotkamon kirkolta kaakkoon Kuhmontien eteläpuolella. Kohteeseen pääsee autolla metsätietä, hamppulammentietä, pitkin, ja kohde on tien itäpuolella. Huhtikankaan ampumaradalle kääntyvästä risteyksestä kohde on noin 400 metriä pohjoiseen. Noin 50 metriä kohteen eteläpuolelta menee metsätie kohti soranottopaikkaa. Kohteen lähimaasto on nuorta mäntymetsää. Tarkastushetkellä maastoa peitti ohut lumikerros, mutta lumen alta pilkisti ainakin varpuja, puolukkaa ja mustikkaa.
Kohteessa on kaksi tervahautaa noin 30 metrin päästä toisistaan. Läntisemmän tervahaudan, halssi tai ränni osoittaa itään. Sen halkaisija valleineen on noin 17 metriä. Vallin korkeus kuopasta katsoen vaihteli noin ½ - 1 metrin välillä. Rännin pituus on noin 5 metriä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 12,5 kilometriä Sotkamon kirkolta kaakkoon. Kohde on noin 12,5 kilometriä Sotkamon kirkolta kaakkoon Kuhmontien eteläpuolella. Kohteeseen pääsee autolla metsätietä, hamppulammentietä, pitkin ja kohde on tien itäpuolella. Huhtikankaan ampumaradalle kääntyvästä risteyksestä kohde on noin 300 metriä koilliseen kahden korkeamman maastonkohdan välisessä alanteessa. Kohteen lähimaasto on nuorta mäntymetsää. Tarkastushetkellä maastoa peitti ohut lumikerros, mutta lumen alta pilkisti ainakin varpuja, puolukkaa ja mustikkaa.
Tervahaudan halssi osoittaa alas rinteeseen lounaaseen. Vallit ovat noin 1½ -2 metriä leveitä. Sen halkaisija valleineen on noin 11-13 metriä. Rännin pituus on noin 5-6 metriä

Hirsiniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hirsiniemessä, Kellojärveen loivasti laskevassa rinteessä. Tervahaudan halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle halssiaukon kohdalta mitattuna on 16,5 metriä. Heti sen reunojen ympärillä on todennäköisesti ilmanottoaukkoihin liittyviä reunan suuntaisia kaivantoja, jotka erottuvat selkeästi. Halssiaukon puolelta mitattuna tervahaudan korkeus on 1,5 m, sisäpuolelta alarinteen puolelta mitattuna syvyyttä noin 0,5 m. Halssikaivanto erottuu noin 4 metrin mittaisena.

Palopuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kellojärven itärannalla, Palopurosta noin 130 metriä lounaaseen. Tervahaudan päällä kasvaa pääosin kuusia, joista moni vaikuttaa jo varsin iäkkäältä.
Tasaisen laakea tervahauta erottuu maastossa selkeästi. Sen halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle mitattuna on 14,5–15 m ja sen syvyys on noin 1 m. Haudassa on halssiaukko pohjoispuolella. Siitä lähtevä, 7–8 metrin pituisena erottuva halssikaivanto, kaartuu lopuksi luodetta kohti.

Vattuniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suuremman eli eteläisemmän tervahaudan halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle mitattuna on 16,5 metriä ja sen piirteet
ovat selkeät, syvyys on noin 0,7 metriä. Tervahaudan lounaispuolella sijaitsevan halssiaukon kaivanto ulottuu järvelle asti.
Pienemmän tervahaudan halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle mitattuna on 7,5 m ja sen syvyys on noin 0,5 m. Halssiaukko
ja sen kaivanto suuntaa luoteeseen. Pienempi tervahauta vaikuttaa päällä kasvavan puuston perusteella hieman
nuoremmalta

Rinneaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikannettu lidar-kartalta, halkaisija noin 14 m. Voidaan todeta tervahaudaksi valokuvan perusteella.

Historiallinen; Kohde on noin 12,5 kilometriä Sotkamon kirkolta kaakkoon Kuhmontien eteläpuolella. Kohteeseen pääsee autolla metsätietä, hamppulammentietä, pitkin ja kohde on tien itäpuolella. Huhtikankaan ampumaradalle kääntyvästä risteyksestä kohde on noin 500 metriä pohjoiskoilliseen lähellä soranottoalueen reunaa aivan sinne vievän tien vieressä.
Kohteessa on iso tervahauta. Sen lähiympäristö on äestetty ja puut kaadettu. Tarkastushetkellä maastoa peitti ohut lumikerros, mutta lumen alta pilkisti ainakin varpuja, puolukkaa ja mustikkaa.
Itse tervahauta oli suojattu ja on moitteettomassa kunnossa. Ihan tervahaudan vieressä isolle soranottokuopalle vievä tien leikkaus on mahdollisesti tuhonnut idän puolista vallia. Tervahaudan halssi/ränni on suunnattu pohjoiseen rinnettä alaspäin. Vallit ovat halssin päässä 2 metriä paksut mutta muuten vallin paksuus on noin 1 metri. Halkaisijaa ei tarkastushetkellä mitattu.

Paljakkaoja etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Rakennusniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 m. Maastomerkintä ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Rakennuslahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointiraportin kuvaus, s. 209:
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Muodoltaan se on hieman suppilomainen. Vallien leveys on 3,5-4 metriä ja korkeus metrin. Tervahauta on pienessä rinteessä ja siksi idän puolella vallit korkeammat. Halssi laskee itään ja se on 3,4 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja metrin syvä. Tervahaudan päällä kasvaa hieman katajaa ja vesakkoa, reunoilla mäntyä.
Paikkatiedoissa on poikkevuutta lidarin antaman tiedon ja inventointiraportin välillä.

Rakennuslahti (1000042090) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 11 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Halmesuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tevahauta, halkaisija noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto.

Halmesuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkasija noin 10 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto.

Halmesuo 2 (1000042097) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkasija noin 10 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto.

Rakennuslahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointiraportin kuvaus, s. 217:
Tervahaudan halkaisija on 9 metriä. Vallit katoavat osittain maaston muotoihin varsinkin pohjoinen-länsiakselilla. Halssi laskee etelään ja on 5 metriä pitkä. Leveydeltään se on 1,5 metriä. Tervahaudan pohja on epätasainen, pohjan päälle on kaatunut puita. Koillisreuna on hieman vahingoittunut puun kaadosta. Tervahaudan päällä kasvaa keskikokoista mäntyä ja vesakkoa. Haudan keskeltä menee ura halssia kohti.

Levävaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointiraportin kuvaus, s. 370:
Tervahaudan halkaisija on noin 7 metriä ja sen pohja on suunnilleen maanpinnan tasassa. Pohja on tasainen. Vallit ovat noin 1,8 metriä leveät ja 0,55 metriä korkeat. Ne erottuvat hyvin ja ovat hieman epätasaiset. Halssi laskee etelään. Se on 4,5 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 0,84 metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa paljon puustoa: mäntyä, koivua, kuusta

Levävaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervahaudan halkaisija on 5,6 metriä ja syvyys noin 0,4 metriä. Keskellä hautaa on pyöreä kohouma. Vallien leveys on noin 1,2 metriä. Halssi laskee etelään. Halssin reunat kiviset ja se on selkeä ja syvä. Halssilla on selkeät vallit, joiden leveys on 1,3 metriä. Halssin pituus on 3,5 metriä, leveys 1,4 metriä ja syvyys 0,89 metriä. Tervahaudan päällä kasvaa kuusta ja reunoilla mäntyä

Iso Märäntö 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 metriä.

Ahola (1000042123) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija yli 20 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Kalikkakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Riihisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 16 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava

Lahdenkylä (1000042239) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolme tervahautaa. Koordinaatit keskimmäisestä. Halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto. Kahden muun tervahaudan tiedot Alakohteissa. Tarkastettava.

Linnavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 12 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Riihilampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee joitakin vuosia sitten avohakatulla ja äestetyllä kankaalla, pienen kumpareen päällä. Se on ehjä, halkaisijaltaan noin 18 m, muodoltaan pyöreä ja maljamainen, ja siinä kasvaa puita. Halssi suuntautuu luoteeseen, alarinteeseen kohti Nurmestietä. Kohde on merkitty peruskarttaan. Kohteen lähin etäisyys tiehen on 30 metriä.

Riihikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntykankaalla. Se on ehjä ja muodoltaan pyöreä. Tervahaudan halkaisija on noin 12 metriä ja sen halssi suuntautuu alarinteeseen kohti etelää. Kohde on merkitty peruskarttaan. Kohteen lähin etäisyys tiehen on 12 metriä.

Talassuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidar-havainto. Tarkastettava.

Talassuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidar-havainto. Tarkastettava.

Pykälänniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 20 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidar-havainto.
Inventointi 2023: Tervahauta sijaitsee noin 180 metriä Vuotontiestä länteen ja noin 250 metriä Pykäläniemestä kaakkoon tiheästi nuorta koivua kasvavassa sekametsässä. Tervahaudan kuoppa on suhteellisen jyrkkäreunainen ja noin 1,5 metriä syvä. Halkaisijaltaan kuoppa on noin 12 metriä, ja valleineen tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan koillisessa vallissa on havaittavissa halssin jäänne, joka on noin 1,5 m leveä ja noin 4 m pitkä. Sekä tervahaudan kuoppa, että vallit kasvavat nuorta koivua, joka haittaa tervahaudan näkyvyyttä ympäröivästä maastosta.

Pentinpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidar-havainto. Tarkastettava.

Laukkulehto (Työ- ja valmistuspaikat)

Nivankangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Nivankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Nivankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Nivankangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Käänneniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolme tervahautaa. Lidar-havainto. Koordinaatit on otettu isoimmasta tervahaudasta. Halkaisijaltaan se on noin 15 metriä. Kaksi muuta ks. Alakohteet. Tarkastettava.

Housuaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Särkkä (1000042330) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 18 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Rytisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 12 metriä- Lidar-havainto. Tarkastettava.

Palosaarekkeet (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijaltaan noin 14 ja 10 metriä. Koordinaatit isommasta tervahaudasta. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ketunsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa. Koordinaatit itäisemmästä, minkä halkaisija ehkä noin 10 metriä. Toinen tervahauta on mahdollisesti pienempi. Maastokarttamerkintä ja heikko Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Kaksi tervahautaa vierekkäin. Mäntymetsää, maaperä on hiekkaa. Tervahaudat, ks. alakohteet.
Inventointi 2022 Schulz: Kohteessa on kaksi tervahautaa.
Alakohteissa kohdekuvaukset.

Ketunsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolme tervahautaa, koordinaatit keskimmäisestä. Arvioidut halkaisijat pohjoisimmasta tervahaudasta alkaen; 13, 16 ja 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Neljä tervahautaa kaarevassa rivissä. Mäntymetsää, maaperä on hiekkaa.
Tervahaudat, ks. alakohteet.

Ketunsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahauta, halkaisija noin 13 m (valleineen). Halssi osoittaa koilliseen.

Niskonsalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 18 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kemppaanlehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Rempsunlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti kolme tervahautaa, halkaisijoiltaan noin 12 metrisiä. Lidar-havainto. Koordinaatit pohjoisimmasta tervahaudasta. Tarkastettava.

Saukkosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 23 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pukra (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kontiopuro eteläranta 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 19 metriä. Maastokarttamerkinta ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kontiopuro eteläranta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa, läntisemmän halkaisija noin 21 ja itäisemmän 13 metriä. Lidar-havainto. Koordinaatit läntisemmästä, isommasta, tervahaudasta. Tarkastettava.

Venäjänniemi (1000042581) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kalettomantori 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Jatkonkangas lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Jatkonkangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Vaamanniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja vähän epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hitonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti kaksi tervahautaa aivan vierekkäin. Läntisemmän ja isomman halkaisija on noin 19 metriä ja itäisemmän noin 15 metriä. Koordinaatit läntisemmästä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Mäntyvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 18 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Niemelä (1000042624) (Työ- ja valmistuspaikat)

Rytiniemi (1000042631) (Työ- ja valmistuspaikat)

Putkonmäki koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Putkonmäki kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Kypäräisenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta aukealla paikalla, halkaisijaltaan noin 19 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kypäräisenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta aukealla paikalla metsäsaarekkeessa, halkaisijaltaan noin 19 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kypäräisenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Härkölampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa aukealla paikalla metsäsaarekkeessa. Halkaisijoiltaan noin 18-metrisiä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit läntisemmästä tervahaudasta. Tarkastettava.

Karpinkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa aukealla paikalla, halkaisijoiltaan noin 15 ja 11 metriä. Koordinaatit pohjoisemmasta ja isommasta tervahaudasta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Karpinkangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Karpinkangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Kotakangas luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Altonaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta aukealla paikalla. Halkaisija noin 16 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kurikka 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aivan Ontojoen rannassa, tervahauta. Halkaisija on noin 15 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kurikka 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aivan Ontojoen rannassa, tervahauta. Halkaisija on noin 17 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kukkola (1000042731) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kitusenniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan mahdollisesti noin 8 metriä, heikko Lidar-havainto. Maastokarttamerkintä. Tarkastettava.

Kinnula länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kettusärkät (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu etelään.
Inventointi 2022, Sepänmaa et al.: Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja loivasti keskustaan viettävä, syvyys noin 1,2 m, halkaisija valleineen 12 m, selvät vallit. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahauta sijaitsee tasanteen reunalla, ja metrin syvyinen halssi on tervahaudan eteläsivulla suon puolella. Maasto on sekametsää, maaperä moreenia.

Pöytäsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan noin 15 ja 13 metriä. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudat sijaitsevat vierekkäin Pöytäsuon pohjoispuolisella rinteellä. Nuorta kasvatusmetsikköä.
tervahauta: Halkaisija 10 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään, se on sortunut.
tervahauta 2, ks. alakohteet.

Kylmäpuro eteläranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 17 metriä. Epäselvä Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahauta sijaitsee harjun liepeillä Kylmäpuron eteläpuolella Pieneltä Poikkijärveltä 120 m lounaaseen. Halkaisija 15 m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut.

Vängänniemi 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hakkuuaukealla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin yhdeksän metriä. Maastokarttamerkintä ja epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.

Teeriniemi 3 (1000042853) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin kymmenen metriä. Lidar-habvainto. Tarkastettava.

Vängänniemi 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin yhdeksän metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Vängänniemi 7 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän mukaan kohteessa on 2x2 -kokoinen kiuas, korkeutta 0,6 metriä. Palaneita kiviä.

Historiallinen; Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän mukaan kohteessa halkaisijaltaan 6,5 -metrinen tervahauta.

Laakso kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 20 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava

Laakso pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Varsavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahauta sijaitsee Varsavaaran ylärinteellä. Halkaisija 12 m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu itään, se on sortunut.

Kaitavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuvaus:
Kaitavaaran pohjoispuolisen mäen etelärinteellä on vierekkäin 2 tervahautaa. Haudan 1 halkaisija on noin 16 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Hauta 2 sijaitsee noin 15 m lounaaseen, sen halkaisija on 12 m, halssi suuntautuu etelään (ks. alakohde).
Alue on avohakattu ja kevyesti muokattu.

Paatinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Joutenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 23 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Joutenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 14 metriä. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Pöljänpäänpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Arkistotutkimus 2022: Tervahauta, halkaisija noin 17 metriä. Lidar-havainto.
(Sijainti Vaalan puolella)
Inventointi 2013: Kohde sijaitsee noin 50 m Pöljänpäänpurosta etelään ja
100 m Kongasmäentiestä (19035) luoteeseen. Tervahauta on muodoltaan pyöreähkö, keskustaan tasaisesti viettävä. Halkaisija on vallin ulkoreunoista mitattuna
n. 17 m ja syvyys suhteessa valliin on 1,5 m. Vallin leveys on 3 m. Juoksutuskuoppa on luoteispuolella, pituus 1,5 m, leveys 1 ja syvyys 0,8 m.
Tervahaudan kohdalla kasvaa sekametsää, nuoria kuusia ja koivuja, maaperä on hiekkamoreenia. Kairalla otetussa näytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on sekametsää kasvavaa tasamaata.

Hurstinsuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
(sijainti Vaalan puolella)

Takiankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu länteen.

Likasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 21 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan n. 10 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen.

Liminselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu etelään.

Joutenkangas 4 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 21 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahauta sijaitsee rämeiden ympäröimällä kangassaarekkeella, alueella mäntyvoittoista sekametsää. N. 65 m siitä pohjoiseen sijaitsee matala, mahdollisesti romahtanut, palaneen kiven ja nokimaan sekainen kiviröykkiö, oletettava tervapirtin kiuas.
Tervahaudan läpimitta 25 m, kuopan läpimitta 12 m, halssi suuntautuu koilliseen.
tervapirtin kiuas, ks. alakohteet.

Iso Joutensuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Murtosuo (1000043118) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan noin 18 ja 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit eteläisemmästä ja isommasta tervahaudasta. Tarkastettava.

Katajaselkä (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan noin 20 ja 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit läntisemmästä ja isommasta tervahaudasta. Lidarissa näkyy myös tervahautojen eteläpuolella ainakin kolme kuoppajäännöstä, halkaisijoiltaan noin 4-6 metriä. Alueella voi olla useampikin kuoppajäännös.
Inventointi 2022: Kahden vaurioitumattoman tervahaudan lisäksi alueella on kahden pahasti vaurioituneen tervahaudan jäänteet. Ne ovat vaurioituneet maanoton ja maan tasaamisen yhteydessä – itäisimmän kohdalla vaikuttaa lisäksi sijainneen jonkinlainen kellari, luultavasti liittyen vuoden 1972 peruskartassa lähistölle merkittyyn kämppään liittyen. Muita jäänteitä kämpästä paikalta ei tavattu. Lidarissa on paikalta lisäksi erotettavissa mahdollisen viidennen, vielä pahemmin tuhoutuneen tervahaudan jäännös, suunnilleen alakohteiden tervahauta 2:n ja tervahauta 3:n välissä, mutta tätä ei inventoinnissa pystytty maastosta havaitsemaan.
tervahauta 1: Läpimitta 25 m, kuopan läpimitta 11 m. Halssi suuntautuu lounaaseen
muut tervahaudat, ks. alakohteet.

Hukkalansalo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen. Tervahaudan vallit ovat huomattavan korkeat ja jyrkät (ja kuoppa syvä), halssin kohdalta jopa yli 2 m

Isolehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan n. 12 m, ja halssi suuntautuu koilliseen.
Inventointi 2022 Soisalo & Keskinen: Tervahauta sijaitsee tasaisella moreenimaalla havumetsässä. Se on ehjä ja halkaisijaltaan noin 20 metriä, muodoltaan laakean maljamainen. Syvyyttä sillä on keskeltä mitattuna 1,5 m. Halssi suuntautuu kohti itää ja halssioja on pituudeltaan noin 20 m.

Matkala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 14 m, kuopan n. 7 m, halssi suuntautuu etelään.

Pienenjoenkorpi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 25 m, kuopan n. 13 m, ja halssi suuntautuu koilliseen.

Pienenjoenkorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pienenjoenkorpi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hukkalansuo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan noin 19 ja 12 metriä. Isomman tervahaudan lähellä on mahdollisesti kaksi kuoppajäännöstä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit isommasta tervahaudasta.
Inventointi 2022: Pienellä rämeen ympäröimällä saarekkeella sijaitsevat kolmen tervahaudan jäänteet. Näistä yhteen (tervahauta 2) on keskelle kuopan paikalle myöhemmin rakennettu n. 10 m x 10 m rakennus, jonka seinien hirsirakenteiden jäänteitä yhä havaittavissa tervahaudan valleihin upotettuina. Välittömästi saman tervahaudan itäpuolella lie myös sijainnut mahdollisesti saman ikäinen toinen rakennus tai varastorakenne, sillä tervahaudan itävallia on tasattu suoraksi (ja siinäkin oli mahdollisia viitteitä vanhoista hirsistä) ja suorakulmainen maa-alue vallin vieressä on myös tasattu. Molempien rakennusten pohjalla sekä seiniksi tasattujen valliosuuksien rinteissä kasvavien vanhimpien puiden ja vanhojen kantojen perusteella nämä rakennukset ovat olleet hylättyinä yli 100 vuotta, eivätkä siitä päätellen liity alueella myöhemmin sijainneeseen kämppään (Hukkalansuo 2), tai ainakaan sen myöhempiin vaiheisiin.
tervahauta 1: Läpimitta 22 m, Kuopan läpimitta 10 m, halssi suuntautuu etelälounaaseen.
muut tervahaudat, ks. alakohteet.

Etäisensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 23 m, kuopan n. 9 m, halssi suuntautuu lounaaseen.

Jorolankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu länteen.

Jorolankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu itäkoilliseen.

Karjalanaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Jorolankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Läpimitta 20 m, Kuopan läpimitta 8 m, halssi suuntautuu lounaaseen

Inventointi 2022: Läpimitta 17 m, Kuopan läpimitta 7 m, halssi suuntautuu etelään. Tervahaudan kaakkoispuolella sijaitsee lisäksi luultavasti kaivon tai pienen kellarin jäännös.
kellari/kaivo, ks. alakohteet.

Torkkolanpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Läpimitta 20 m, Kuopan läpimitta 9 m, halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Torkkolanpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Läpimitta 22 m, Kuopan läpimitta 10 m, halssi suuntautuu lounaaseen.

Torkkolanpuro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Läpimitta 16 m, Kuopan läpimitta 5 m, halssi suuntautuu lounaaseen.

Konttikangas (1000043151) (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Kohde sijaitsee Konttikankaan ja Kuohunkankaan välisellä pienemmällä kankaalla; alueella on hiljattain tehty harvennushakkuita. Haudan halkaisija on 12 m, kuopan halkaisija 8 m syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut.

Tiikonsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Kohde sijaitsee hiekkaisella tasanteella Pitkäkankaan itäreunalla Tiikonsuon lounaispuolella. Paikalla on tervahauta ja siitä n. 10 m lounaaseen miilu.
Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan läpimitta n. 9 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut.
Miilu on matalan (korkeus n. 30 cm) vallin ympäröimä matala, päältä tasainen kumpare – halkaisija n. 10 m, korkeus n. 50 cm; pohjassa useita kymmeniä cm paksu hiilikerros.
Ympäristössä kasvaa harvaa varttunutta mäntymetsää ja nuoria kuusia. Heti tervahaudan koillispuolella maasto muuttuu rämeisemmäksi.
miilun sijaintitieto, ks. alakohteet

Tiikonsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Kohde sijaitsee hiekkaisella tasanteella Pitkäkankaan itäreunalla Tiikonsuon lounaispuolella Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan läpimitta n. 7 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Tervahaudan ympäristössä kasvaa harvaa varttunutta mäntymetsää ja nuoria kuusia. Itäpuolella maasto on rämeisempää ja puusto nuorempaa ja tiheämpää, lounaassa taas kohoaa kivikkoinen mäki, jolla kasvaa harvennettua varttunutta mäntymetsää.

Luolakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Kohde sijaitsee Luolakankaan itärinteellä; alue on laajalti avohakattu ja muokattu. Haudan halkaisija on 10 m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu itäkaakkoon, se on sortunut.

Kellarimännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Juuvinlahti (Työ- ja valmistuspaikat)

Pöllyvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pöllyvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pöllyvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 17metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Paljakankalliot (Työ- ja valmistuspaikat)

Luuranniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Luuranniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Luuranniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti hiilimiilu. Lähellä sijaitsee hiilimiilu -kohde Kuikkaharju (1000020508). Voi olla myös tervahauta. Halkaisija noin yhdeksän metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Luuranniemi 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Levälampi lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Pajulampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäenpäällä sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 7 metriä. Halssi osoittaa etelään päin. Tervahaudan ympärillä on maakuoppia.

Pajulampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisijaltaan noin neljä metriä ja 0,9 metriä syvä hiilimiilun pohja. Turvetta on noin 20-25 cm ja hiiltä havaittavissa.

Hiltula etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 14 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kokkokoski luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuvaus:
Kohde sijaitsee Luulajanjoen Kokkonivan kohdalla, Isovaaran eteläreunalla. Ympäröivä maasto on kuivaa metsäkangasta. Kohteen eteläpuolella maasto viettää jyrkähkösti kohti jokea. Kohteen itäpuolella on taimikko. Kohteen ympärillä ja päällä kasvaa kuusia ja koivuja. Pohjakasvillisuus on varpuvaltaista.
Tervahaudan halkaisija on 13 metriä. Vallin leveys on 2-3 metriä ja korkeus 0,5-0,8 metriä. Halssi laskee etelään ja se on 6 metriä pitkä ja 2 metriä leveä. Tervahaudan tuuletusaukot ovat näkyvillä. Kohde erottuu hyvin maastosta

Isovaara kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Kurenpolvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Saukko 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Saukkolahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Saukkolahti 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Jauholankuiva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ylä-Uonua koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on pieni vesakon peittämä (2019) tervahauta, joka sijaitsee Ylä-Uonuan koillispuolella vanhan rantatörmän yläpuolella 110 kV voimalinjan eteläpuolelle voimalinjan raivatulla käytävällä. Haudan halkaisija on n. 11 m. Kuopan syvyys on 0,5 m; halssi suuntautuu länsilounaaseen.
2022: Inventoinnissa havaittiin, että välittömästi tervahaudan pohjoispuolelle on rakennettu alueelle rakennettavaan tuulivoimapuistoon liittyvä metsäautotie. Tien eteläreunassa maassa näkyy nokista ja hiilen sekaista maata tervahaudasta. Kohde on kuitenkin säilytetty onnistuneesti, ja sen kunto vastaa edelleen muinaisjäännösrekisterin tietoja.

Leppikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vaarainalussuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Kylmäkangas (1000043470) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisija noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lahnasuvanto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin kymmenen metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ruottuniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Karhujärvi itä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuvaus:
Kalliojärven itäpuolisella hiekkatasanteella on kaksi tervahautaa. Haudan halkaisija on 12 m, kuopan halkaisija 7 m, halssi suuntautuu itään. Haudan lounaispuolella on iso maakuoppa, joka liittyy ilmeisesti haudan rakentamisvaiheeseen (hiekanottoa).

Karhujärvi itä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuvausta:
Kohde sijaitsee Kalliojärven itäpuolisella hiekkatasanteella. Lähellä rantatörmää on tervahauta, jonka halkaisija on 11 m, kuopan halkaisija 7 m; halssi suuntautuu länteen. Noin 20 m itäkaakkoon on tervapirtin pohja. Havaittavissa on perustuksen matala maavalli, ulkomitat noin 4 x 4 m, keskellä matala painanne ja kiuas itänurkassa (mitat n. 1,7 x 1,5 x 0,5 m) (ks. alakohde).

Pieni Koivujärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 24 m, kuopan n. 14 m, ja halssi suuntautuu eteläkaakkoon.

Pieni Koivujärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen.

Pieni Koivujärvi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu etelään.

Löytösuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 14 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu itään.

Löytösuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 10 m, halssi suuntautuu länteen.

Hongikkokangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso Koivujärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu länsiluoteeseen.

Iso Koivujärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso Koivujärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen.

Vasikkakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan n. 12 m, ja halssi suuntautuu itäkoilliseen.

Vasikkakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Vasikkakankaan koillispuolisen nimettömän kankaan eteläreunamilla sijaitsee tervahauta sekä n. 30 m siitä itäkoilliseen suunnilleen saman ikäiseltä vaikuttava pieni kuoppajäännös – mahdollisesti keittokuoppa tai hyvin pieni miilu.
tervahauta: Läpimitta 20 m, kuopan läpimitta 9 m, halssi suuntautuu itäkoilliseen.
Hiilimiilu tai keittokuoppa: ks. alakohteet.

Vasikkakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hirsimännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)

Hirsimännikkö 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 19metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hongikkokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vesikkosuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Koirajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Koirasuonkankaan koillisosassa, Koirajärvestä n. 100 m luoteeseen lähellä Ison Koirasuon rämealueen reunaa sijaitsee tervahauta, ja siitä n. 25 m pohjoiseen tervapirtin kiuas.
tervahauta: Läpimitta 22 m, kuopan läpimitta 11 m, halssi suuntautuu itään.
tervapirtti: ks. alakohteet

Härköpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Härköpuro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiuru (Työ- ja valmistuspaikat)

Haapa-aho (Työ- ja valmistuspaikat)

Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Paistekangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Paistekangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Viidanaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Paukuttajankangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Palolamminsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; tervahauta, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ahkiolampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Ylimmäinen Vuottojärvi itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta:
Läpimitta 16 m
Kuopan läpimitta 6 m
Halssi suuntautuu itään

Hautakangas 2 (1000043708) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta:
Läpimitta 17 m
Kuopan läpimitta 9 m
Halssi suuntautuu lounaaseen

Historiallinen; Tervahauta:
Läpimitta 19 m
Kuopan läpimitta 10 m
Halssi suuntautuu lounaaseen

Hautakangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu luoteeseen
Kiuas: Mitat 2,2 x 2,1 x 0,4 m
ks. alakohde

Terva-aronkangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi on sortunut

Terva-aronkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu lounaaseen

Hirsipuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu länteen

Hirsipuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Läpimitta 10m
Halssi suuntautuu kaakkoon

Ahveroinen länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu itään

Vuottosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu itään

Järvikangas (1000043717) (Työ- ja valmistuspaikat)

Alimmainen Vuottojärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuplahauta, läpimitta 13 m
Halssi suuntautuu koilliseen

Kiimamäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiimamäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiimamäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuohunsuo 1 (1000043722) (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu koilliseen

Kuohunsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu koilliseen

Katajamäki itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Katajamäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu länteen
N. 20 m yllä mainitusta tervahaudasta etelään näkyy Lidar 5p -korkeusmallissa todennäköinen toinen tervahauta.

Katajamäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Katajamäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkämäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu länteen

Pitkämäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkämäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hämeensalmenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Matokangas koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Matokangas (1000043735) (Työ- ja valmistuspaikat)
Läpimitta 9m
Halssi suuntautuu pohjoiseen

Alimmainen Vuottojärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Alimmainen Vuottojärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Järvikangas 2 (1000043739) (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu eteläkaakkoon

Matosalmi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu etelään

Kuohunaho länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu pohjoiseen

Matosalmi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervapirtin kiuas:
Mitat 2,5 x 2, 5 x 0 6 m
ks. alakohteet

Huosiusaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Huosiusaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Huosiusaho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi tuhoutunut / tienleikkaus

Alueella aloitettiin laajat avohakkuut syys-lokakuussa 2021.

Korpilahdenaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Palojoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu pohjoiseen

Palojoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu etelään

Palojoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vuottojoenkangas pohjoinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vuottojoenkangas pohjoinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vatimäki lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Vatimäki (Työ- ja valmistuspaikat)

Vatikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vatikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ylipäänneva (Työ- ja valmistuspaikat)

Roninkangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Roninkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Syväjoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on tervahauta ja kolme miilua. Tervahaudan läpimitta 17 m, kuopan läpimitta 11 m ja halssi suuntautuu länteen. Miilut, ks. alakohteet.

Syväjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Syväjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koljosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Syväjoki itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Kohteessa on tervahauta, kaksi tervapirtin kiuasta ja kellari/kiuas.
Tervahaudan Läpimitta 18 m, kuopan läpimitta 11 m ja halssi suuntautuu lounaaseen.
ks. alakohteet.

Halssi suuntautuu eteläkaakkoon

Halssi suuntautuu kaakkoon

Historiallinen; Kohteessa on kaksi tervahautaa.

Halssi suuntautuu luoteeseen

Läpimitta 16m
Kuopan läpimitta 11m

Pirskanaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Hämeensalmi itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu kaakkoon
Valli vaurioitunut tienleikkauksessa

Koljosensuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuohunaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kahdeksan tervahautaa.

Pirttikangas (1000043826) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Laitisenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Halkaisijaltaan noin 15 m tervahauta. Matalat noin 5 m leveät vallit. Keskeltä varsin syvä. Halssi on eteläpuolella.

Pohjaskangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervahauta sijaitsee matalalla hiekkaharjanteella Pohjasojan törmän pohjoispuolella. Haudan halkaisija on 13 m ja kuopan syvyys 0,7 m; halssi suuntautuu etelään. Haudan päällä kasvaa tiheästi eri-ikäisiä havu- ja lehtipuita. Tervahaudan eteläpuolella on majavan kaatamia isoja haapoja.
Inventointi 2022: Halkaisijaltaan noin 15 m tervahauta. Vallit ovat noin 4 m leveät ja noin 1 m korkuiset. Halssi osoittaa etelään. Noin 10 m tervahaudasta itään on puron lähellä halkaisijaltaan noin 2 m kuoppa.

Konttiräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 19 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Kohde sijaitsee Tiikonpuron itäpuolella matalan törmän päällä. Tervahaudan läpimitta on n. 14 m, kuopan läpimitta n. 7 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Ympäristön metsää on harvennettu.

Leppimäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi tervahautaa. Tervahauta A, halkaisija noin 14 metriä. Tervahauta B, ks. alakohteet. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Paikalla on kaksi jyrkän rinteen yläreunaan kaivettua tervahautaa. Kaakon puoleinen on halkaisijaltaan noin 13 m ja vallien leveys noin 3 m. Halssi on lounaaseen alarinteeseen. Ympäristössä on joitain kuoppia. Luoteenpuoleisessa haudassa rinteen yläpuolella ei ole havaittavissa selvää vallia. Tervahaudan kuoppa on noin 5–6 m halkaisijaltaan. Halssi on lounaaseen. Tervahaudat olivat umpeenkasvaneita, mikä vaikeutti havainnointia.

Mikkolankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Tervahaudan halkaisija on noin 15 m. Vallit ovat noin 5 m leveitä ja 1 m tai paikoin jopa 1,5 m korkuisia. Haudan keskiosa on noin ympäröivän maanpinnan tasolla. Halssi osoittaa koilliseen.

Koskussuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kelloperän pohjoisranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Neljä tervahautaa vierekkäin. Koordinaatit: tervahauta A, halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.
ks. alakohteet.

Hiekkaniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hiekkaniemi 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Soidinsärkät (Työ- ja valmistuspaikat)

Vihanta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Romuvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Romuvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 10 metriä. Maastokarttamerkintä ja epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.

Riihisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava

Riihisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 16 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava

Matokangas (1000043876) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pääkkölä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kolme tervahautaa. Tervahauta A: halkaisija 22 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Muut tervahaudat, ks. alakohteet. Tarkastettava.

Pääkkölä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pääkkölä 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kumpula (Työ- ja valmistuspaikat)

Isoaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kotila (1000043891) (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälamminsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälamminsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälamminsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kähkösenaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kähkösenaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälamminkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälamminkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinälamminkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hauskanpuronkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 17 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Heinisuo (1000043927) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 20 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Maitolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta Rokuan kansallispuiston kaakkoisosassa Maitolammen lounaispuolella, noin 30 metriä lammen rannasta. Maapohja on hiekkaa ja puusto noin 50-vuotiasta mäntyä. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 13 m ja melko jyrkkäreunauinen. Haudan päällä kasvaa jonkin verran noin 50-vuotiasta mäntyä. Haudasta 10 metriä länteen on 2,8 x 3,5 m kokoinen noin 1 m syvä kuoppa, luultavasti haudan vartijan asumuksen sija. Haudan itäpuolella 30 m päässä on kaksi noin 1 m x 1 m kokoista 0,7 m syvää kuoppaa, jotka vaikuttavat nuoremmilta eivätkä välttämättä liity tervahautaan.

Harakkasaari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Harakkasaaren itä-länsi - suuntaisella hiekkaharjanteella ja osin myös vanhan nuotiopaikan pohjoispuolella havaittiin useita alle metrin syvyisiä kuoppia joiden reunavalleissa on lapionpistojen perusteella kaksoismaannos. Tämän perusteella kyse ei voi olla kovin nuorista kuopista. Pyyntikuopat eivät välttämättä liity paikalla havaittuun asuinpaikkaan, asia vaatisi lisätutkimuksia. Harjanteen päällä sijaitsevat kuopat (6 kpl) tulkittiin pyyntikuopiksi.

Kiviojankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija noin 14 metriä.

Mannermaa 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija noin 16 metriä. Törmällä.

Olkiniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidarin rinnevarjosteessa näkyy aukealla paikalla ja teiden risteyksien läheisyydessä on pyöreä muinaisjäännös, mikä on muotonsa puolesta joko tervahauta tai miilu. Halkaisija on noin 13 metriä. Tarkastettava.
Arkistotutkimus 2024: LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta halkaisijaltaan 13,4 metriä.

Tipastupa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ahola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija on noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ahvenlahti (1000044007) (Työ- ja valmistuspaikat)

Jokiaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; tervahauta:

Koivikonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; tervahauta:

Jokiaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; tervahauta:

Möylynsuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Möylynkankaat (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu itäkoilliseen

Ärväänsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ärväänsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu etelään

Pirkonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu etelälounaaseen

Isokangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu eteläkaakkoon

Loutensuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso Pirttiaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi tervahautaa:
tervahauta:
tervahauta 2: ks. alakohteet

Iso Pirttiaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pirttisuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiimamäki (1000044023) (Työ- ja valmistuspaikat)

Petäjäsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on tervahauta ja kiuas:
tervahauta:
Halssi suuntautuu
etelälounaaseen
kiuas: ks. alakohteet

Petäjäsalonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Roninsuo (1000044027) (Työ- ja valmistuspaikat)

Särjetön (Työ- ja valmistuspaikat)

Hyyrönsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu etelälounaaseen

Hyyrönsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu etelälounaaseen

Hyyrönsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen

Paskalammet (Työ- ja valmistuspaikat)

Yppäle 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Yppäle 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu itäkaakkoon

Yppäle 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Katajakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyykangas etelä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyykangas etelä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyykangas etelä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tavilampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Naurisaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Tikka-aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hallakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Halmemäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Halmemäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Tervahaudan länsireuna on vaurioitunut

Iso Pulmikki (Työ- ja valmistuspaikat)

Pieni Pulmikki (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen

Kuljunmäki (Työ- ja valmistuspaikat)

Raatomäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Raatomäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiiskiskangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiiskiskangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaivoslampi pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Isokangas luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu luoteeseen

Ruunalampi länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Isokangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Saarijärvi länsi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Saarijärvi länsi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu länsilounaaseen

Pekonkangas (1000044063) (Työ- ja valmistuspaikat)

Rytisuo luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Pekonlampi pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Myllykangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Matojoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Halssi suuntautuu itäkoilliseen

Myllykangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tiukuahonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Pirttikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
tervahauta 2, ks. alakohteet

Tikka-aho 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Piilopirtti kivikkoisen hiekkanyppylän kaakkoisosan lounaisrinteessä; kuopan koko 10 m x 7 m, syvyys 2,5 m, sisäänkäyntiramppi säilynyt. Koillisrinteessä pienempi kuoppa, n. 3 m x 1,5 m, 1,7 m syvä, mahdollisesti kellari.

Pärsämönsärkkä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde on halkaisijaltaan 8,2 m ja sen halssi laskee etelään. Vallille on jätetty pitkät kannot. Metsäkoneen ajoura kulkee aivan kohteen vierestä.

Pärsämönsärkkä 3 (Kivirakenteet)
Alueella on kaksi kiviröykkiötä, joista toinen sijaitsee harjun päällä ja toinen sen alarinteellä. Alarinteellä oleva röykkiö on hajonnut ja erottuu maastosta enää laakeampana kivikasana. Harjun päällä sijaitseva kiviröykkiö (159023) on halkaisijaltaan 1,5 metriä ja korkeudeltaan 80 cm. Kivet on huolellisesti ladottu pyöreään muotoon. Kivet ovat pyöreitä ja halkaisijaltaan noin 20 - 30 cm. Kivissä ei ole merkintöjä. Röykkiön yläosassa, sen sivulla on kivi, jonka yksi reuna on melko suora. Sammalta kasvaa pääasiallisesti alimmissa kivissä, jäkälää ylimmissä.
Kyseessä voi olla rajamerkkejä tai maanmittaukseen liittyviä merkkejä. Rajamerkeissä on usein huipulla litteähkö, yhdeltä sivultaan suora kivi, jollainen tässäkin röykkiössä oli yläreunassa. Kivi ei kuitenkaan vaikuttanut mitenkään irralliselta (huipulta alas vierineeltä).
Pärsämönsärkän eteläreunalla on runsaasti pyöreitä kiviä. Röykkiön kivet ovat todennäköisesti peräisin sieltä.

Teeriharju 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Vuoden 2014 inventointi:
Kohde sijaitsee hiekkaisen moreenirinteen yläosassa. Alue on hakattu paljaaksi ja maanpinta muokattu. Luonnonkivinen röykkiö on mitoiltaan noin 2m x 1,5m, korkeudeltaan noin 0,5m. Röykkiö koostuu isohkoista ihmisen nostettavista kivistä. Paikalla on eri laatuista hiekkaista moreenia, kiviä ei ole hirveästi lähistöllä. Kyseessä on mahdollisesti rajaröykkiö.

Poronurmi (Työ- ja valmistuspaikat)

Latva-Parttuaisen kangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivikkoisen mäen pohjoisrinteen alaosassa sijaitseva tervahauta on halkaisijaltaan noin 18 metriä. Sen vallin leveys on noin 4 metriä. Tervahaudan syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,7 metriä. Halssi suuntautuu pohjoiseen. Se on noin 4 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Haudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto. Haudan pohjalta otettiin kairaus, josta havaittiin musta noensekainen maakerros.
Tervahaudan päällä kasvaa pienehköjä kuusia, koivuja sekä katajaa.

Joutenkuiva 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Joutenkuiva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Joutenkuiva 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kursunkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kursunkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivikkoaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivikkoaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Raappanansaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Koillis-luodesuuntainen pyyntikuoppajono, jossa on ainakin 15 kuoppaa. Halkaisijat on mitattu vallin korkeimmasta kohdasta. Vallien leveydet ovat noin 1 metrin.
Kohteesta noin 500 metriä koilliseen ja itään sijaitsee pyyntikuoppakohteet Kiviojankangas (785010053) ja Mannermaa (1000006340).

Syväjoki 2 (1000044319) (Työ- ja valmistuspaikat)

Lehmikallio 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Lehmikallion pohjoislaidalla tiestä noin 15 metriä itään, aivan suon reunalla, on tervahauta. Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 14 metriä, keskuskuopan halkaisija 8 metriä ja syvyys 80-100 cm. Kohti pohjoista olevan halssin pituus on kolmisen metriä ja leveys noin metri. Halssista jatkuu suoraan kohti suota ojamainen kaivanto, mahdollinen kuivatusoja.
Tervahaudasta noin 30 metriä suoraan länteen on kiukaallisen tervapirtin pohja (alakohde).

Mustikkalahti (Työ- ja valmistuspaikat)

Ruuskonrinne (Työ- ja valmistuspaikat)

Könkäänkoski 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hetteilänniityt (Työ- ja valmistuspaikat)

Leppilampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Honkavaara (1000044618) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 19 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarlastettava.

Tapanisenpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tapanisenpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tapanisenpuro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Saareke (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi hiilimiilua vierekkäin. Halkaisijoiltaan noin kolme metriä ja 0,7 metriä syviä. Ilppari-ilmoitus. Näkyy myös Lidarissa. Tarkastettava.

Kaisanniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaisanniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaisanniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Häyrynen 3 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Häyrysen kaakkoisrannassa on röykkiö, mahdollinen lapinraunio. Yhden isomman kiven vieressä, minkä halkaisija noin 2 metriä, on selkeä pienempien kivien pakattu rypäs. Nämä pienet kivet olivat kulmikkaita, noin 5–10 cm kokoisia. Isoimmat kivet olivat noin kahden pään kokoisia, mutta ovat mahdollisesti nostettavissa. Kokoa röykkiöllä on noin 3,5 x 3 metriä. Röykkiön päällä ja lähialueella on runsaasti sammalta, mahdollisia rakenteita ei pystynyt näkemään. Alueella kasvaa vanhaa mäntyä ja hyvin nuorta lehtipuuta. Maata peittää runsas sammalpeite

Pyöriäsuo (Hautapaikat)
Esihistoriallinen; Pyöriäsuon pohjoispuolella olevalta länsi-itäsuuntaiselta hiekkaharjanteelta on tehty hautaukseen viittaavia löytöjä.

Koivikonniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Viisi pyyntikuoppaa. Neljä niistä sijaitsee Poijutien pohjoispuolella sijaitsevan harjanteen päällä kulkevan polun läheisyydessä. Siellä kasvoi nuorehkoa mäntyä. Maassa kasvaa mustikkaa ja jäkälää. Viides pyyntikuoppa sijaitsee vähän kauempana Koutaniementien varrella.
Kuoppa 1:Kuopan koko valleineen on noin 3 x 3 metriä. Vallit näkyi selkeästi ja niiden paksuus 1–1,25 metriä. Kuopan syvyys on noin 0,7 m - metrin. Kaira upposi kuopan pohjalla noin 17 cm. Kairassa näkyi 2 cm turvetta ja loppu oli vaalean ruskeaa hiekkaa. Suhteellisen jyrkät seinät. (kuva)

Likolampi (1000044737) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Inventoinnissa 2022 varmistunut tervahaudaksi. Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja keskelle loivasti syvenevä, suppilomainen, syvyys noin 1 m, halkaisija valleineen 8 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m, halssi on läntisellä sivulla lammen puolella. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Maasto on mäntykangasta, maaperä hiekkaa.

Särkijärven pohjoisranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohteessa on metallinpaljastinlöytöjä ja palanutta luuta.
Koordinaatti on otettu neliömäisen pienen pronssisen 12-14 mm helan kohdalta. Maassa on ohut likainen kerros.
Lenkillinen metalli, ripustuslenkki vyöstä, mihin on kaksi kuparipeltiä niitattu yhteen, sijaitsee pari metriä helasta kaakkoon.
Luun pala löytyi pienten signaalien seasta 4 m rantaan päin.
Nuolenkärki on 15-20 metriä yllä mainituista löydöistä itään. Kärki oli poluntapaisen vieressä heti turpeen alla. ks. alakohde.
Hela, ripustuslenkki ja luut on ehkä kevyesti peitetty joskus, koska ne olivat selvästi maan alla.
Viranomaiskäyttöön: Ilppari-ilmoitus ILM22636
Koekaivaus 2023: Havaittiin merkkejä polttohautauksesta, kuten palanutta luuta ja metalliesinelöytöjä, mm. hevosenkenkäsolki. Tämän lisäksi löytyi koealueelta pieni määrä kvartsi-iskoksia, joten paikalla lienee ollut myös esihistoriallinen asuinpaikka. Yksi kvartsi-iskos saatiin myös lähelle kaivetusta koekuopasta. Asuinpaikka-alue vaikuttaisi koekuopituksen perusteella olleen melko pieni, mutta siitä noin 40 m itään alkaa toinen laajempi asuinpaikka-alue, jossa koekuopissa oli melko runsaasti kvartsia (mm. kaavin). Tämän alueen rajoja ei ehditty selvittää tarkemmin. Aluerajaus on arvio.

Saunasaari (1000044748) (Työ- ja valmistuspaikat)

Hepolampi 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla on kuutiomainen luonnonkivistä rakennettu noin 1m x 1m x 0,5m kokoinen latomus. Kyseessä vaikuttaa olevan rajamerkki tai muu vastaava latomus. Latomus sijaitsee yksityismaan ja valtionmaan rajalla sekä lisäksi neliönmuotoisen kuvion kulmassa. Kyseessä on rajamerkki, liittyen joko isoonjakoon tai läheisen tilan tonttiin.

Hepolampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hepolampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hepolampi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tuomela 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Metallinilmaisinharrastaja on löytänyt peltoaukealta kahdesta eri pisteestä runsaasti kvartsi-iskoksia ja -ytimiä. Palanutta luuta ja keramiikkaa on myös löytöjen joukossa. Asuinpaikkalöytöjä on tullut noin 15 metrin alueelta. Näiden löytöpaikkojen välissä on metsäkaistale, joten toisen eteläisemmän löytöpaikka on alakohteena. Tämän asuinpaikkalöydöt on tullut samasta pisteestä.
viranomaiskäyttöön Ilppari-ilmoitus 22517

Halkolampi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Yksityishenkilön ilmoittamia ja toimittamia löytöjä. Vaatii uuden tarkastuksen. Vastuumuseon arkeologille lisätietoa Ilpparissa.

Kylmäniemi (1000044912) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 10 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ukonlampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Järvenperä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Paikalla on halkaisjaltaan noin 16-18 metrinen tervahauta, jonka halssi on kohti lounasta. Keskuspuopan halkaisija on noin 7-8 metriä ja syvyys lähes 1,5 metriä.

Sirkkasuo pohjoinen (Hautapaikat)
Rautakautinen; Sirkkasuon pohjoispuolella olevalta länsi-itäsuuntaisen harjanteen eteläreunalta on tehty hautaukseen viittaavia löytöjä.

Vuottoniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2023: Tervahauta sijaitsee suhteellisen tasaisessa sekametsässä noin 20 metrin päässä Vuottoniemen kaakkoisesta rantaviivasta. Tervahaudan kuoppa on noin 1,5 metriä syvä ja suhteellisen jyrkkäreunainen. Kuoppa on halkaisijaltaan noin 12 metriä ja koko tervahauta valleineen on halkaisijaltaan noin 20 metriä. Vallit kohoavat noin 0,5 m ympäröivää maastoa korkeammalle. Tervahaudan itäisessä vallissa on havaittavissa halssin jäänne. Sekä tervahaudan kuoppa, että valli kasvavat nuorehkoa koivua.

Kortepuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikankaalla. Metsä on noin 50-vuotiasta sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 14m, hauta on selkeä ja vallit ovat jyrkät. Halssi on kohti lounasta.
Inventointi 2022: Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 7 m, ja halssi
suuntautuu etelään.

Väärälampi luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, kuopan n. 6 m, ja halssi
suuntautuu lounaaseen.

Väärälampi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Hirvisuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 6,5 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Pieni Murtiovaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon. Inventointihetkellä alue oli todella tiheän koivu- ja pihlajataimikon peitossa, ja tervahauta oli täten hyvin vaikea tarkemmin mitata.

Huosiuslampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu luoteeseen.

Kissalammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 13 m, kuopan n. 5 m, ja halssi suuntautuu länteen.

Murtiovaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 21 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Kissakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu etelään.

Kissakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Myllykangas 2 (1000045254) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 14 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu koilliseen. Tervahauta sijaitsee vain n. 20 m etelälounaaseen vesimyllystä, Myllykangas 1 (1000045253)

Suojoenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen.

Kitkankorpi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan n. 10 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Kitkankorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu länteen.

Suojoenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu luoteeseen.
Inventointi 2022: Kohteessa ei käyty.

Iso Koirasuo koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 21 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu länteen.

Iso Koirakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu luoteeseen.
Inventointi 2023: Inventoinnissa 2023 kohteen havaittiin olevan kunnossa. Tervahaudan kokonaishalkaisijaksi arvioitiin 14 m, josta vallin leveys on 2 m ja sen korkeus vaihtelee välillä 0,5–1 m. Tervahauta on noin 1,2 m syvä. Halssi on luoteeseen ja on 2 m leveä tervahaudan päästä, noin 1 m syvä ja 6 m pitkä. Alueelta oli hiljattain laajalti nostettu kunttalevyjä ilmeisesti kaupalliseen tarkoitukseen koneellisesti, mutta tästä ei ole aiheutunut tervahaudalle vahinkoa.

Iso Koirakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu itään.
Inventointi 2023: Tervahauta on löydetty vuoden 2022 inventoinnissa ja silloin sen halkaisijaksi on arvioitu noin 18 m. Vuoden 2023 inventoinnissa havaittiin, että tervahaudassa on matalahko kaksoisvallirakenne, jonka leveys on yhteensä noin 4 m. Sisähalkaisija on 4–5 m, joten koko tervahaudan halkaisija on 12–13 m.

Hongikkokangas lounas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Hongikkokangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 14 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu koilliseen.

Iso Koivujärvi 5 (1000045269) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 13 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu etelään.

Iso Koirakangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 24 m, kuopan n. 12 m, ja halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen.

Iso Koirakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 14 m, kuopan n. 5 m, ja halssi suuntautuu itäkoilliseen.

Iso Koivujärvi 6 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ison Koivujärven itäpuolella, samalla kangassaarekkeella kuin tervahautakohteet Iso Koivujärvi 1 (1000043625) ja Iso Koivujärvi 2 (1000043626), ja näistä jälkimmäisestä n. 80 m eteläkaakkoon, sijaitsevat n. 8 m x 6 m rakennuksen kivi- ja maaperustukset, sekä näiden länsinurkassa kiviuunin jäännös (halkaisija n. 3 m, korkeus n. 1,5 m). Rakennuksen jäännösten päällä ja välittömässä läheisyydessä kasvaa, sekä jäännöksen päälle on kaatunut puita, joiden iästä päätellen rakennus on ollut hylättynä ainakin 100 vuotta.

Aittojoki Alakoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Rytikankaalle johtavan tien pohjoispuolella, Aittojoen Alakosken lähellä, noin 90 metriä joen itäpuolella. Ympäristössä kasvaa harvakseltaan mäntyjä. Tervahaudan päällä kasvavat vaikuttavat alle 100-vuotiailta.
Paikalla on tervahauta, jonka halkaisija ulkoreunalta mitattuna on 9,5 metriä. Siinä on luoteen suuntaan kaivettu halssin kaivanto, joka on noin 5 metriä pitkä ja 2 metriä leveä. Halssiaukon puolelta mitattuna haudan korkeus on metri, vastapuolella noin 40 cm. Tervahaudan vallien ulkopuolella, niiden suuntaisesti, on mahdollisesti ilmanottoon liittyviä kaivantoja 7 kpl. Halssiaukon kummallakin puolella niiden koko on noin 0,5 x 1,5 metriä, muut ovat pienempialaisia.
Tervahauta 1900-luvun puolelta.

Iso‐Valkeainen 28 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla kasvaa harvaa mäntymetsää, tervahaudan päällä nuorehkoa puustoa. Tervahauta on loivan rinteen reunalla.
Paikalla olevan tervahaudan halkaisija on ulkoreunalta mitaten noin 13 metriä ja se on keskiosastaan noin 70 metriä syvä valliin verraten. Noin 3,5 metriä pitkä ja noin 90 cm leveä halssikaivanto suuntaa koilliseen, mutta laskee koillisreunalta katsoen haudan vallille päin. Halssissa seisten tervahaudan korkeus on 1,8 m, vastapuolella noin 40 cm. Heti haudan länsipuolella on noin 2,5 x 1,8 metriä laaja ja 80 cm syvä, jyrkkäreunainen kuoppa. Noin 5 metriä haudan reunasta ylärinteessä on pienen hirsirakennuksen pohja.
Paikallisen informantin mukaan Hoikkalan tilan tervahauta. Hoikkala-niminen tila sijaitsee Hoikka-Paukuttaja-nimisen järven etelärannalla. Vuoden 1905 pitäjänkartassa näkyy samassa paikassa Hoikka-niminen kruununtorppa.

Iso‐Valkeainen 29 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde havaittiin viereistä tervahautaa tarkastaessa. Paikalla kasvaa harvaa mäntymetsää, rakennuksen pohjan päällä ei kasva puita. Kohde sekä vieressä oleva tervahauta (1000045306) ovat loivan rinteen reunalla, järven länsipuolella olevan pienen kosteamman alan länsipuolella.
Paikalla on 3 x 3 metrin kokoinen, tulisijaton hirsisen rakennuksen pohja, josta maatuneet alimmat hirret heikosti havaittavissa, mutta oviaukko lienee ollut koillisreunalla. Yhdessä nurkassa hirren pää on paljaana, siinä kirveellä katkaistu pää. Noin 5 metrin päässä koillisessa on tervahaudan ulkoreuna.
Todennäköisesti rakennus liittyy sijaintinsa perusteella viereiseen tervahautaan: tulisijaton tervapirtti tai väliaikainen suoja. Paikallisen informantin mukaan tervahauta on Hoikkalan tilan tervahauta. Hoikkala-niminen tila sijaitsee Hoikka-Paukuttaja-nimisen järven rannalla. Vuoden 1905 pitäjänkartalla paikalla on Hoikka-niminen kruununtorppa.

Oraviniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Salmivaara etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Salmivaara etelä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijan noin 9 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sampanräme pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Sampanräme etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijan noin 12 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hanhijoki (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkäkangas (1000029615) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vaalan Jaalangan kylällä, Haukijärvestä koilliseen, soiden ympäröimällä kankaalla. Puusto on nuorta kasvatusmetsää. Kohteen halkaisija on 13 metriä ja syvyys 1,5 - 2 metriä. Pohja on suppilomainen. Kookas halssi laskee koilliseen. Valleissa on vanhoja kuoppia ja haudan pohjalla tuntuu olevan orgaanisia maatuvia rakenteita. Haudan päällä on pari pitkää kuusenkantoa, elävä kuusi ja katajaa.
2022: Halssiura on noin 8 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Kohde on muinaisjäännösrekisterin mukainen. Nyt tehdyssä inventoinnissa kohteelle laadittiin aluerajaus maastohavaintojen sekä MML:n korkeusmallin perusteella.

Niemiskylä (Työ- ja valmistuspaikat)

Sikaviita (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022:Sikaviidan länsipuolisen pitkänomaisen kankaan loivassa itärinteessä sijaitsee kaksi tervahautaa n. 20 etäisyydellä toisistaan.
tervahauta 1: Läpimitta 18 m, kuopan läpimitta 8 m, halssi suuntautuu itään.
tervahauta 2: ks. alakohteet

Klemetinvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Kokalmusperä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lounajan ja Kokalmusperän välinen mäntyä kasvava hiekkaharjanne. Kyseessä on maljamainen painanne, jonka halkaisija on noin kolme metriä ja syvyys 0,6 metriä. Huuhtoutumiskerroksen vahvuus kuopassa on noin 3 cm.
Kuopan rakenne ja sijainti viittaavat siihen, että kyseessä on pyyntikuoppa. Huuhtoumiskerroksen paksuudesta päätellen kuopalla lienee ikää vähintään satoja vuosia.

Kokalmuspuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kokalmukseen laskevan Kokalmuspuron länsipuolisella pienellä suohon laskevalla niemellä, jossa puusto on arviolta 80-vuotiasta. Haudan päällä kasvaa mäntyjä ja nuoria kuusia. Noin 20 metrin päässä haudasta etelään on todennäköisesti tervapirttiin kuulunut kiuas eli tervapirtin pohja.
Paikalla on halssiaukollinen ja tasaisen laakea tervahauta, jonka halkaisija on 12,5 metriä ulkoreunalta mitattuna. Halssi osoittaa itäkaakkoon eli puroa kohti, ja se on noin 5 metriä pitkä ja 1,2–1,7 metriä leveä. Halssissa seisten haudan valli on noin 1,5 metrin korkeudessa. Haudan keskiosa on noin metrin syvä. Heti reunojen ulkopuolella on todennäköisesti ilmanottoon liittyviä aukkoja - ainakin kaksi on halssin vastapäisellä puolella. Lisäksi hieman noin viiden metrin säteellä tervahaudasta on muitakin epämääräisempiä kaivantoja, joista lienee otettu maata tervahaudan rakentamiseen. Tervahauta, noin 100 vuotta
tervapirtti ks. alakohde

Kylmäniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kylmäniemessä, joka on pitkä, melko kivinen harjumainen ja pääosin jyrkkärantainen mäntyä kasvava lounais-koillinen -suuntainen niemi Iso-Kukkuri -järvessä. Pyyntikuopat sijaitsevat hiekkaisella ja vähäkivisellä, alueella lähellä niemenkärjen eteläpäätä, kohdassa, jossa harjanteessa on satulamainen kohta ja rannat ovat matalammat. Aluskasvillisuutena on suopursu, puolukka ja sammal.
Kohteeseen kuuluu kolme lähekkäin olevaa pyyntikuoppaa sekä yksi ihmisen kaivama painanne, joka ei vaikuta pyyntikuopalta.
Pyyntikuoppa 1: Ryhmän itäisin kuoppa, sijaitsee noin 50 metriä itärannasta. Maaperä on melko kivistä hiekkamaata. Kuoppa on pyöreä, halkaisijaltaan kaksi metriä ja syvyydeltään 0,5 metriä. Kuopan ympärillä on vallit.
Pyyntikuoppa 2: Sijaitsee edellisestä noin 20 metriä lounaaseen. Kuoppa on pyöreä, halkaisijaltaan noin kaksi metriä, syvyydeltään 0,4 metriä. Kuopan ympärillä on vallit.
Pyyntikuoppa 3: Sijaitsee edellisestä noin 25 metriä pohjoiseen. Pyöreä kuoppa, jonka halkaisija noin kaksi metriä ja syvyys 0,5 metriä. Kuopassa on sammalen alla noin kahden sentin vahvuinen huuhtoutumiskerros. Maaperä melko kivetöntä hiekkaa.
Kuoppa 4: Sijaitsee edellisestä noin 2 metriä länteen. Kyseessä on pitkulainen, noin kaksi metriä pitkä ja ja metrin leveä, sekä 0,3 metriä syvä painanne, joka on suunnaltaan kaakko-luode.
Kyseessä on kolmen pyyntikuopan muodostama kokonaisuus, joka sulkee harjun kulkusuunnassa. Kuopilla on ikää vähintään satoja vuosia huuhtoumiskerroksen paksuudesta päätellen. Neljäs kuoppa saattaa liittyä ajallisesti pyyntikuoppiin, mutta kokonsa puolesta se ei vaikuta pyyntikuopalta, vaan sillä lienee ollut joku muu funktio.
Alakohteissa paikkatietoja.

Pitkäpalo (Työ- ja valmistuspaikat)

Sirkkasuo koillinen (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Alueelta löytynyt viikinkiajan alusta peräisin oleva A-tyypin pyöreä kupurasolki. Löytöpaikalla ja sen ympäristössä havaittiin kairauksissa kuntan alla nokea ja hiiltä (2 cm) ja likamaata (2,5-3 cm). Aluetta halkoo työkoneen ajoura.

Pöljä 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohteessa on reunoista mitattuna 4 x 3 m laaja soikean muotoinen asumuksenpohja. Pohja yltää maanpinnan alapuolelle, ympärillä on matala valli, itäpäässä olevan kulkuaukon vieressä vallin ulkopuolella on pienen tulisijan l. nuotion jäänteet, jonka kairauksessa esiintyi hiiltä. Karike- ja humuskerroksen alla oli rikastumiskerros, joten kysymyksessä on historiallisen ajan muodostelma, mihin selvästi rakenne viittaa, ikää voi olla yli 100 vuotta. Muodostelman päällä kasvaa nuoria mäntyjä, pintakasvillisuus lähinnä jäkälää.

Pöljä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on n. 8 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, halssi itään.

Matokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee harjanteen reunassa Lounajan suoperäisen länsirannan tuntumassa.
Kyseessä on tervahauta, jonka halkaisija on kahdeksan metriä. Halssi on järvelle päin eli itään. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä, joilla lienee ikää yli sata vuotta.
Tulkinta: Tervahauta, ikä yli sata vuotta.

Matokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kyseessä on Lounajan ja Lounat-Valkeisen välisen kapean kannaksen harjanne, joka on hiekkamaata. Itään päin maasto laskee Lounajan suuntaan ja muuttuu soiseksi. Puusto on mäntyä. Aluskasvillisuutena suopursua, sammalta, puolukkaa.
Kyseessä on kymmenen pyyntikuopan muodostama systeemi, joka katkaisee järvien välisen kapean kannaksen. Pyyntikuoppia on yhteensä 10 ja ne ovat noin 40 x 50 metrin kokoisella alueella. Suurin osa kuopista sijaitsee melko tiiviinä rykelmänä harjanteen lakialueella.
Kuoppa 1: Sijaitsee harjanteen länsipäässä. Kuopan päällä on katkennut kelo. Kuopan halkaisija on noin kaksi metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Kuopan ympärillä on heikot vallit. Vallissa on sammalen alla huuhtoutumiskerros, jonka paksuus on noin 1,5 cm.
Kuoppa 2: Sijaitsee noin 5 metriä edellisestä itään. Kaakko-luoden suuntaisen kuopan koko on noin 1,5 x 2 metriä ja syvyys noin puoli metriä.
Kuoppa 3: Sijaitsee harjanteen eteläjuuressa. Kaakko-luode -suuntaisen kuopan koko on 2 x 2,8 metriä ja syvyys noin 0,7 metriä. Kuopan ympärillä on vallit.
Kuoppa 4 : Sijaitsee harjanteen päällä. Kyseessä on alueen suurin kuoppa. Sen halkaisija on kolme metriä ja syvyys 1,3 metriä. Kuopan ympärillä on matalat vallit.
Kuoppa 5: Sijaitsee edellisestä noin viisi metriä pohjoiseen. Itä-länsi -suuntaisen kuopan koko on 2,2 x 2,6 metriä, syvyys 1,1 metriä. Kuopan ympärillä on matalat vallit.
Kuoppa 6: Sijaitsee kuopasta 4 suunnilleen kolme metriä itään. Kaakko-luode -suuntaisen kuopan koko on 2 x 2,5 metriä, kuopan syvyys on noin metrin. Kuopan ympärillä on matalat vallit.
Kuoppa 7: Sijaitsee pienen kumpareen päällä harjanteesta itään. Kaakko-luode -suuntaisen kuopan koko on 1,9 x 2,8 metriä ja syvyys noin 0,8 metriä. Kuopan ympärillä on matalat vallit.
Kuoppa 8: Sijaitsee edellisestä noin kolme metriä itään. Kaakko-luode -suuntaisen kuopan koko on 2,4 x 2,8 metriä, syvyys noin metrin. Kuopan ympärillä on vallit.
Kuoppa 9: Sijaitsee pienen kumpareen koillisjuuressa. Kaakko-luode -suuntaisen kuopan koko on 2 x 2 metriä, syvyys noin puoli metriä. Kuopan ympärillä on heikot vallit.
Kuoppa 10: Sijaitsee loivassa rinteessä. Etelä-pohjois -suuntaisen kuopan koko on 1,5 x 2 metriä, syvyys puoli metriä. Kuopan ympärillä on vallit.
Tulkinta: Kyseessä on pyyntikuoppakohde, joka sijaitsee otollisella paikalla kahden vesistön välisellä kannaksella. Kuopat muodostavat järjestelmän, joka sulkee kannaksen parhaan läpikulkupaikan. Kuoppia ympäröivissä valleissa oli noin 1,5 sentin vahvuinen huuhtoutumiskerros, joten niillä on jo verraten paljon ikää. Ne voivat olla esihistoriallisiakin. Tarkempaa iän määritystä ei kuitenkaan ilman tutkimuksia ole mahdollista antaa
Pyyntikuoppien paikkatiedot ks. alakohteet

Nimetön lampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Aittojoen itäpuolella ja Variskankaan eteläpuolella sijaitsevan vetisen suon etelälaidalla ja pienen nimettömän lammen eteläpuolella. Maasto on hieman kumpuilevaa, mutta korkeuserot eivät ole alueella suuria. Tervahauta on valtaosin kuivalla kankaalla, jossa aluskasvillisuutta on vähän ja se koostuu pääasiassa jäkälästä, sammalesta ja matalista varvuista. Halssin kohdalla maa on hieman kosteampaa. Puusto alueella on pääosin mäntyä ja kuusta.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 7 metriä (vallin päältä vallin päälle askelin mitattuna) ja siinä on selkeät vallit. Haudan syvyys on noin metri. Tervahauta näkyy hyvin hiljattain (vuonna 2016) linjatulta retkeilypolulta, joka kaartuu noin 15 metrin päässä haudasta. Halssi suuntautuu luoteeseen ja se on pituudeltaan noin viisi metriä ja leveydeltään noin kolme metriä. Haudan päällä kasvaa pituuskasvuaan pian lopettamassa olevia mäntyjä. Arvioin ne hieman alle satavuotiaiksi. Haudan ympärillä ei ole palokuoppia tai muita kaivantoja, vaan yleisilme on varsin siisti. Kairaan jää paksu hiilikerros.
Tulkinta: Veden korkealla ollessa tervaa on saatettu voida kuljettaa vesitse Aittojoelle, sillä halssi suuntautuu suon suuntaan. Tervahaudan päällä kasvavan puuston perusteella tässä haudassa tervaa lienee valmistettu 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Noin 460 metriä kohteesta kaakkoon on toinen vastaavankokoinen ja -ikäinen tervahauta.

Pahkoniemi koillinen (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Nuorehkolta vaikuttanut kuoppa havaittiin Hossan kulttuuriperintökohteisiin tutustuessa 13.6.2018, mutta tarkemmin sitä ei dokumentoitu eikä koordinaatteja otettu ylös. Jälkikäteen huomattiin, että kuoppa on mainittu Räihälän inventointikertomuksessa vuonna 1998. / P. Pelttari
Kohde on mainittu muinaisjäännösrekisterissä Joukojärven kivikautisen asuinpaikan (777010295) yhteydessä. Räihälä 1998: "Reilu viisi sataa metriä kohteesta koilliseen, Virtasalmen niemelle vievän kaistaleen korkeimmalla kohdalla oli lisäksi pieni kuopanne. Mitoiltaan kuoppa oli 2x1 metriä, syvyydeltään se oli noin 50 cm. Ei ole poissuljettua, että kyseessä olisi yksittäinen pyyntikuoppa. Tosin noin 200 metriä tämän kuopan pohjoispuolelle on peruskarttaankin merkitty tervahaudan paikka, joten ihmistoimintoja alueella on ollut runsaasti myös historiallisina aikoina."

Pikku-Nimetön pohjoisranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee viitisen metriä rannasta, loivassa rinteessä. Se on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Vallit, joiden korkeus vaihtelee 0.3–0.8 metriä, ovat kolmisen metriä leveät. Haudan ylärinteen puolella valli erottuu lähes yksinomaan sen ulkopuolta kiertävän palouran vuoksi. Uran lisäksi hautaa ympäröi joissain paikoin yksittäisemmän näköisiä palokuoppia. Haudan keskellä on laakea kuusimetrinen painanne, joka on noin 0,8 metriä syvä keskeltä. Tervahaudan ränni on järvelle päin. Se on epämääräisen muotoinen ja vain pari metriä pitkä, hyvin kevyesti maastoon kaivettu. Tämä johtuu varmasti siitä, että uran päästä on vain muutama metri järveen. Uran reunat ovat erodoituneet, hiekka ja hiiltyneet puut pistävät selvästi esiin maasta. Puut ovat edelleen ladotun näköisesti kasassa. Tervahauta on mainiosti retkeilyreitin varrella. Polku kulkee metrin päässä sen pohjoispuolella. Vaikka haudan päällä kasvaa joitakin täysikasvuisia mäntyjä, erottuu se selvästi maastossa.
Tulkinta: Pikku-Nimettömän tervahauta liittyy kainuulaiseen tervaperinteeseen, jonka kukoistuskausi oli 1800-luvulla. Tervan kysyntä oli tuolloin maailmanmarkkinoilla suurta, ja Oulusta oli kehittynyt 1800-luvun alussa yksi merkittävimmistä tervasatamista Suomessa. Vuosisadan loppupuolella isojaon saattaminen päätökseen vaikeutti tuotantoa Suomussalmellakin. Lopulta puisten laivojen rakentamisen loppuminen 1900-luvun alkupuolella supisti kysynnänkin. Kuitenkin vielä vuonna 1900 tuotettiin Suomussalmella tervaa noin 7000 tynnyriä, lähes 900 000 litraa.
Vester Lippo (toim.) 1999. Juuret selkosessa. Suomussalmen Hossan ja Selkoskylän kyläkirja. Myllylahti oy.

Variskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Aittojoen itäpuolella ja Variskankaan eteläpuolella sijaitsevan vetisen suon ja pienen nimettömän lammen itäpuolella. Maasto on hieman kumpuilevaa, mutta korkeuserot eivät ole alueella suuria. Tervahauta on valtaosin kuivalla kankaalla, jossa aluskasvillisuutta on vähän ja se koostuu pääasiassa jäkäkästä, sammalesta ja matalista varvuista. Puusto alueella on pääosin mäntyä ja kuusta.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 7 metriä (vallin päältä vallin päälle askelin mitattuna) ja siinä on selkeät vallit. Haudan syvyys on noin 80 cm. Tervahauta sijaitsee hiljattain (vuonna 2016) linjatun retkeilypolun vieressä. Polku on linjattu noin metrin päähän tervahaudasta, aivan sen itäpuolelle. Tervahaudan länsipuoliskon ympäriltä on erotettavissa viisi todennäköisimmin tervahaudan tekoon liittyvää kaivantoa. Halssi on suunnattu itään ja se on pituudeltaan viidestä kuuteen metriä ja leveydeltään noin kolme metriä, vallit mukaan lukien. Puurakenteita ei ole ole näkyvissä. Halssin itäosassa on mahdollisesti metsäkoneen kauhan aiheuttama matala vaurio, joka on kooltaan noin 80 x 30 cm. Haudan päällä kasvaa pituuskasvuaan pian lopettamassa olevia mäntyjä, jotka voi arvioida hieman alle satavuotiaiksi. Kairaan tarttuu vahva hiilikerros.
Tulkinta: Veden korkealla ollessa tervaa on saatettu voida kuljettaa vesitse Aittojoelle, sillä halssi suuntautui nimettömän lammen ympärillä olevan vetisen suon suuntaan. Toisaalta aivan tervahaudan itäpuolella kulkee nykyään kuljetukseen mahdollisesti käytetty metsätie, joka on voinut olla olemassa jo tervahaudan käytön aikoihin. Tervahaudan päällä kasvavan puuston perusteella tässä haudassa tervaa lienee valmistettu aivan 1900-luvun alussa. Noin 460 metriä kohteesta lounaaseen on toinen vastaavankokoinen ja -ikäinen tervahauta.

Heiluanmäki kaakko 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Heiluanmäen kaakkoisrinteellä, haudan halkaisija on 14 m, matala kuoppa, halssi suuntautuu etelään, pituus 4 m. Ympäristö: nuorta kasvatusmetsikköä.

Heiluanmäki kaakko 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Heiluanmäen kaakkoisrinteellä, haudan halkaisija on 15m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut. Ympäristö: nuorta kasvatusmetsikköä.

Heiluanmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudat ovat vierekkäin Heiluanmäen ylärinteellä, tervahauta 2 on aivan tervahaudan halssin päässä kiinni. Ympäristö: nuorta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija on 11 m, matala kuoppa, halssi suuntautuu etelään.
Tervahauta 2, ks. alakohteet.

Heiluanmäki itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Heiluanmäen kaakkoisrinteessä, pienen törmän yläreunalla kapealla tasanteella sijaitsee suurehko, mutta metsätöiden jäljiltä ylärinteen puoleisilta valleiltaan epäselvä tervahauta. Tämän tervahaudan vieressä, siitä ylärinteeseen, sijaitsevat toisen, pienemmän tervahaudan jäänteet. Pienemmän haudan valleista ei ole jäljellä kuin osa länsipuolella – vaikuttaisi siltä, että pienempää ja oletettavasti vanhempaa hautaa on osin käytetty suuremman rakennusmateriaalina.
Tervahaudan tarkkaa läpimittaa on vaikea arvioida metsätöiden aiheuttamien vahinkojen takia, mutta läpimitta lie ollut n. 22–28 m, kuopan läpimitta samaten epätarkka arvio, 8–
12 m; halssi suuntautuu kaakkoon.
tervahauta 2, ks. alakohteet.

Lehtoharju itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkatasanteella Kotijoen eteläpuolella uudella hakkuualueella. Halkaisija on 12 m ja kuopan syvyys noin 0,7 m, Halssi suuntautuu koilliseen. Hauta on nuoren taimikon ja muun aluskasvillisuuden peittämä.

Heiluanmäki länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkaisella tasanteella Heiluanmäen länsirinteen alaosassa. Haudan halkaisija on 10 m ja kuopan syvyys noin 0,7 m, Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 3 m.
Erirakenteinen metsä; lähiseutu on laajalti avohakattu.

Heiluanmäki pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Heiluanmäen pohjoisrinteenrinteen alaosassa. Haudan halkaisija on 16 m ja kuopan syvyys noin 0,9 m, Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 3 m.
Erirakenteinen metsä; nuoritaimikko, heti haudan eteläpuolella nuorta kasvatusmetsää.

Ruokosenlampi länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ruokosenlammesta kotijokeen laskevaan puroon Karjomäen kaakkoisesta alarinteestä vievän kausittaisen puronuoman törmällä sijaitsee neljä tervahautaa metsäautotien kahden puolen – kolme länsi-ja yksi itäpuolella. Tie leikkaa molemmin puolin yhtä tervahautaa.
tervahauta 2: Tervahaudan halkaisija 17 m, kuopan halkaisija 9 m, halssi suuntautuu koilliseen.
tervahaudat 1, 3 ja 4, ks. alakohteet

Ruokosenlampi länsi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ruokosenlampea ympäröivän suon yläpuolisella jyrkällä törmällä, suon länsipuolella sijaitsee pieni tervahauta, läpimitaltaan n. 15 m; kuopan läpimitta on n. 6 m ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Ruokosenlampi pohjoinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ruokosenlammesta pohjoiseen, lampea ympäröivän suon yläpuolisella jyrkällä törmällä, kahden kausittaisen puronuoman välisellä kielekkeellä sijaitsee pieni tervahauta. Siitä n. 35 m luoteeseen on tervapirtin kiuas.
tervahauta: Läpimitta n. 16 m; kuopan läpimitta n. 6 m , halssi suuntautuu itään
tervapirtin kiuas, ks. alakohteet

Ruokosenlampi pohjoinen 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Pyöreähkö kuoppa itään suolle viettävässä rinteessä, halkaisija n. 2,5 m, syvyys n 40 cm; kairausnäytteissä n. 8 cm huuhtoutumiskerros, jonka alla hyvin punaista rikastumiskerroksen maata sekä yhdessä näytteessä hiiltä –roudasta johtuen kaira ei kuitenkaan päässyt muutamaa senttiä syvemmälle rikastumiskerrokseen. Vain n. 5 m päässä lounaassa mahdollinen toinen kuoppajäännös, mutta tästä oli ajettu metsäkoneella yli, minkä jäljiltä kuopan alkuperäinen rakenne ei pystynyt arvioimaan, vaan se oli alkuperäistä selvästi syvempi ja jyrkkäreunaisempi, eikä vanhaa stratigrafiaa vaikuta olevan säilynyt.

Ruokosenlampi pohjoinen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maakuopasta (mjrek. 1000045716) 35 m länsiluoteeseen on iso tervahauta. Sen halkaisija on 21 m ja kuopan syvyys noin 0,9 m, Halssi suuntautuu se on sortunut. Nuorta kasvatusmetsikköä.

Ruokosenlampi koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee rämeen ympäröimällä tasaisella kankaalla. Haudan halkaisija on 15 m ja kuopan syvyys noin 0,6 m, Halssi suuntautuu etelään, pituus 2 m. Nuorta kasvatusmetsikköä.

Sileäsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sileasuon lounaispuolella loivalla koillisrinteellä. Haudan halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys noin 0,6 m, Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 5 m. Nuorta kasvatusmetsikköä.

Sileäsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudat ovat vierekkäin Sileäsuon koillispuolella, noin 40 m suon reunasta. Nuorta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija 16 m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu etelään, pituus 8 m.
tervahauta 2, ks. alakohteet.

Sileäsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sileäsuon itäpuolella. Halkaisija 14 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu länteen, pituus 4 m.

Sileäsuo luode 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee loivalla länsirinteellä Sileäsuon pohjoispuolella. Halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään, se on sortunut.

Sileäsuo luode 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla länsirinteellä Sileäsuon pohjoispuolella. Halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelään, se on sortunut.

Sileäsuo luode 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sileäsuon pohjoispuolella lähellä metsätietä. Halkaisija 15 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu luoteeseen, pituus 9 m. Tiheää nuorta sekametsää.

Karjomäki itä (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Soikea painanne, n. 7 m pitkä, 4 m leveä ja 60 cm syvä; ainakin itäpuolella säilynyt mahdollista matalaa vallia (n. 30 cm) –painauman yli kulkenut metsäkoneita, minkä seurauksen mahdollinen valli vaikuttaa tuhoutuneen länsipuolelta. Kairatessa painauman pohjalta ja reunoilta havaittiin n. 5-10 cm huuhtoutumiskerros (paitsi missä metsätyöt olivat tuhonneet pintaa), sen alla vaihtelevan väristä rikastumiskerrosta (kirkkaamman punaisesta vaaleampaan, myös paikoin likaisenruskeaa), mutta roudan takia rikastumiskerrosta saatiin näkyville vain muutamia senttejä.

Karjomäki itä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Karjomäen itäpuolella loivalla koillisrinteellä. Halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu pohjoiseen se on sortunut. Nuorta kasvatusmetsää.

Karjomäki itä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa ovat vierekkäin Karjomäen itäpuolella loivalla koillisrinteellä. Nuorta kasvatusmetsikköä.
Tervahaudan halkaisija 19 m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut.
Tervahauta 2, ks. alakohteet

Mutajoensuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä mäellä Tervalammen itäpuolella, halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu itään, se on sortunut. Tiheä nuori taimikko + heinää.

Mutajoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mutajoen pohjoispuolella, loivan törmän yläpuolella. Halkaisija 12 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu etelälounaaseen, se on sortunut. Erirakenteinen metsä.

Mutajoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mutajoen pohjoispuolella törmän yläpuolella. Halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu eteläkaakkoon, se on sortunut. Erirakenteinen metsä.

Mutajärvi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mutajärven eteläpuolella pienellä kumpareella. Halkaisija 10 m, halssi suuntautuu etelään, se on sortunut. Nuorta taimikkoa.

Ansakangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella tuoreehkolla kankaalla. Halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Nuorta kasvatusmetsikköä.

Pöytäsuo kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella tuoreehkolla kankaalla Halkaisija 11 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Nuorta kasvatusmetsikköä.
Inventointi 2022, Sepänmaa et. al.: Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja laakea, syvyys noin 1 m, halkaisija valleineen 15 m, selvät vallit. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Metrin syvyinen halssi on tervahaudan kaakkoissivulla suon puolella. Metsä on havupuuvaltaista sekametsää, maaperä hiekkamoreenia

Teerisuo (1000045743) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kuivahkolla kankaalla metsätien pohjoispuolella, halkaisija 12 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelään. Nuorta kasvatusmetsikköä.

Porkkakoski (Kivirakenteet)
Historiallinen; Informantti ilmoitti kesällä 2020, joka toimitti kohteesta myös koordinaatit ja kuvat. Kohteen on ilmoittanut myös toinen henkilö, joka arveli kivikasan voivan liittyä noin 100 vuotta sitten tehtyyn paasilinjan tekoon (metsäinventointi).
Kivilatomus on Porkkakoskelle johtavan vanhan uran päästä noin 130 metriä lounaaseen. Paikalla kasvaa harvakseltaan arviolta yli satavuotiaita mäntyjä sekä kuusia ja lehtipuita, Aluskasvillisuus koostuu varvuista ja sammalista.
Paikalla on metrin korkea kivilatomus, jonka halkaisija on 1,3 metriä. Se koostuu vaihtelevan kokoisista kivistä, joista suurin esillä oleva on noin 1,1 x 0,7 metrin kokoinen. Kivien pinnalla kasvaa jäkälää ja sammalta, lounaispuolella koillispuolta enemmän. Reunakivien keskelle on kasattu pienempiä kiviä. Latomuksen keskellä/päällä on jäkälättömästä/sammalettomasta paikasta päätellen ollut vielä yksi suurempi kivi, mutta sitä ei ympäristöstä havaittu, kuten ei myöskään latomuksessa mahdollisesti olevia merkintöjä.
Tulkinta: Rajamerkki tai vastaava. Toisen ilmoittajan teoria paasilinjan merkistä hyvin mahdollinen.

Pöytäsuo luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022:Tervahauta sijaitsee tasanteella Hepopuron pohjoispuolella, halkaisija 13 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu etelään, se on sortunut. Varttunutta kasvatusmetsä, pohjoispuolella hakattu.

Myllykangas (1000043836) (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14 m. Vallit ovat noin 1 m korkuiset ja useita metrejä leveät. Halssi on länteen. Ympäristössä on joitain maanottokuoppia.

Murronkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee suoraan vanhan sähkölinjan alla Murronkankaan kaakkoisosassa. Se on vaurioitunut aiemman sähkölinjan rakennustöissä. Tervahaudan halkaisija on noin 13 m. Vallit ovat matalat ja noin 2 m leveät. Halssi osoittaa kaakkoon. Tämän jatkona on noin 3 m pituinen matala syvennys. Tervahaudan vallin laidalla on matalia painanteita ja ympärillä ainakin yksi kuoppa. Vallit on rakennustöiden yhteydessä kaivettu auki neljästä kohtaa niin, että telakoneella on päässyt ajamaan läpi sähkölinjan suuntaisesti. Tervahaudan pohja ja halssi ovat säilyneet ehjinä. Tervahauta havaittiin ja tarkastettiin lidar-aineiston perusteella.

Siikajoen latva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä kankaalla Siika-joen ylimmillä latvoilla. Hauta on varsin pieni halkaisijan ollessa vain noin 8 m. Vallien leveys on noin 2 m. Pohjalle tehdystä koekuopasta havaittiin 10 cm turvekerroksen alta 10 cm kerros nokista hiilensekaista hiekkaa. Tämän alta tuli puhdas pohjahiekka. Pohjalla ei ollut kovettunutta kerrosta ja tervahautaa on todennäköisesti käytetty vain lyhyen aikaa, ehkä vain kertaalleen. Selväpiirteinen rämeiköiden ympäröimä kangas, jossa kohde sijaitsee, on vain noin puoli hehtaaria pinta-alaltaan. Paikalta ei ehkä ole riittänyt materiaalia suurempaan tervahautaan tai useampaan polttoon. Myöskään terva-pirtille ei liene tällaisella kohteella ollut tarvetta, eikä siitä tehty havaintoja. Tervahauta tarkastettiin lidar-aineistosta havaitun anomalian perusteella.

Koppakangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee suurehkon nimettömän kankaan eteläosissa Koppakankaasta pohjoi-seen. Halkaisijaltaan tämä on noin 15 m. Leveät vallit ovat noin 1 m korkeat. Syvyydeltään painanne on reilun metrin. Halssi osoittaa etelään. Kohde tarkastettiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan tietojen perusteella.

Mainiokangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee mäntykankaalla hakkuu-aukean reunalla. Paikan nimeksi on pitäjänkartoilla mainittu Mainiokangas. Rajamerkki on nelikulmainen 130 x 120 cm kivilatomus. Rakenne on varsin matala ja hajonnut osittain metsäkoneen ajaessa sen yli. Selvää pyykkiä tai kiviin liittyviä kaiverroksia ei havaittu, mutta on mahdollista, että tämä on kaatunut latomuksen vaurioituessa. Viisarikiviä ei löydetty. Rajamerkki osoittaa Saaresmäen kylän ja valtionmaan rajaa. Se osuu myös Kajaanin ja Pyhännän väliselle rajalle.

Papusuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on pienehkö tervahauta. Ympäröivä metsä on aikanaan aurattu, mikä on osittain vahingoittanut myös kohdetta. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 m terva-hauta. Vallit ovat 2–3 m leveät. Halssi osoittaa etelälounaaseen. Pohjalle tehdystä koe-kuopasta havaittiin 10 cm kerros noensekaista humusta ja hiekkaa. Tämän alla oli kova musta tervahiekkakerros. Todennäköisesti hautaa on siis käytetty useita kertoja. Halssin pituus on arviolta 4 m, mutta auraus on hieman sekoittanut kohtaa. Lisäksi valli on aurattu rikki tervahaudan vastapäiseltä puolelta. Muuten hauta on säilynyt ehjänä, vaikka molemmilla laidoilla maasto on aurattu vallien laitoja hipoen. Ympäristö tarkastettiin pintapuolisesti mahdollisten muiden kohteiden varalta. Ainoa havainto oli noin 10 m tervahaudasta koilliseen sijaitseva pieni hiilensekaisen hiekan mätäs. Esimerkiksi tervanpolttajien asumusten jäännösten säilyminen alueella on erittäin epätodennäköistä. Kohde tarkastettiin lidar-aineistosta havaitun anomalian perusteella.

Otanmäki koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan noin 20 m tervahauta. Halssi on selkeäpiirteinen ja osoittaa itäkaakkoon. Tervahaudan pohjalle tehdystä koe-kuopasta havaittiin paksu kerros nokimaata. Ympäristöstä ei havaittu selkeästi tervahautaan liittyviä muita ilmiöitä. Noin 40 luoteeseen havaittiin suurehko hiekkakuoppa ja tästä kaivettu maakasa. Kohde tarkastettiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan tietojen perusteella.

Virsusuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kankaan pohjoispäässä Virsusuon pohjoispuolella noin 300 m Eteläjoesta itään. Tervahauta on mäntykankaalla ympäristönsä korkeimmalla kohdalla. Tervahauta on selväpiirteinen. Halkaisijaltaan tämä on noin 20 m. Vallit ovat noin 2–2,5 m leveät ja 1 m korkeat. Hauta on keskeltä 1,5–2 m syvä. Halssi osoittaa kaakkoon. Se on noin 5 m pitkä ja selkeiden vallien rajaama. Tervahaudan pohjoispuolella on matala halkaisijaltaan hieman yli 2 m kumpare. Samanlainen löytyy tervahaudan sekä itä-koillisen puolelta. Koekuopasta havaittiin tummanruskeaa hiekkaa. Itäkaakon puolelta dokumentoitiin matala painanne. Kohde tarkastettiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan tietojen perusteella.

Repokangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Sotilampi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka on Multakankaan pohjoiskärjessä, jota lännessä ympäröi Sotisuo ja idässä Avopuronaho, molemmat suhteellisen laajoja ja osittain ojitettuja suoalueita. Paikalta löytyi pintapoiminnassa ja lastalla kaivettaessa kvartsi-iskoksia muutaman neliön (3-4 m2) alueelta paikasta, jossa oli avointa maanpintaa metsäaurauksen jäljiltä. Kvartsit löytyivät tasanteelta, joka avautuu länteen. Asuinpaikkatasanne on varsin selvästi erottuva maastonkohta kahden moreenimäen välissä, Sotilammesta noin 300 m lounaaseen ja Sotisuon reunasta 40 m koilliseen. Maalaji paikalla on lähinnä hiekkaa. Pohjoisessa ja kaakossa maasto muuttuu ylöspäin viettäväksi, kiviseksi hiekkamoreenirinteeksi. Kyseinen paikka sijaitsee Kivesjärven ja Oulujärven välisellä alueella, jossa maasto vaihtelee suoalueista moreenimuodostumiin. Peitteiselle alueelle, aivan löytöalueen viereen kaivettiin yksi koekuoppa, josta ei tullut löytöjä. Koekuopassa todettiin normaali podsolimaannos ja huuhtoutumiskerros (5-10 cm), kulttuurikerrosta ei ollut havaittavissa. Muinaisjäännöksen rajaus perustuu pintapoimintalöytöihin, silmänvaraisiin maastohavaintoihin ja topografiaan.

Teerensoidinsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Teerensoidinsuon itäreunassa, noin 300 m Kaarrespurosta länteen ja 600 m Kohisevanlammesta etelälounaaseen. Tervahauta on muodoltaan pyöreähkö, loivasti keskustaan viettävä ja siinä on selvät vallit. Halkaisija on vallin ulkoreunoista mitattuna n. 7 m ja syvyys suhteessa valliin on 0,8 m. Juoksutuskuoppa on lounaispuolella, suon suuntaan. Kuoppa on pitkänomainen, pituus 3, leveys 1 ja syvyys 0,8 m. Juoksutuskuoppaan on kasattu oksia. Tervahaudan kohdalla kasvaa nuorehkoja kuusia, maaperä on hiekkamoreenia. Kairalla otetussa näytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Ympäristö on loivasti viettävää, lähes tasaista, kuusta ja mäntyä kasvavaa havumetsää. Tervahaudan vieressä, sen luoteispuolella, on säännöllisen suorakaiteen muotoinen ja jyrkkäseinäinen kuoppa. Sen koko on 1,2x0,6 m ja syvyys 0,6 m.

Jäkäläsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi inventoinnissa 15.9.2013. Se sijaitsee Jäkäläsuon lounaispuolella, hyvin loivasti itään laskevalla hiekkamoreenirinteellä. Suon reuna on noin sadan metrin päässä koillisessa, ja Teerivaarantie noin sadan metrin päässä lounaassa. Ympäristö on äestettyä hakkuualuetta. Haudan kohdalle on jätetty noin 30 m läpimittainen äestämätön alue. Haudassa kasvaa tiheää pensaikkoa, joten vain sen reunavallit ovat hyvin nähtävissä. Haudan varsin matalan, arviolta noin metrin syvyisen kuopan läpimitta on 15 m. Valli on haudan kokoon verrattuna melko kapea ja ulkopuolelta noin puoli metriä korkea. Vallit ja niiden ulkopuolella paikoin olevat ojamaiset ja erityisesti lännessä laajemmatkin kaivannot mukaan lukien kokonaisläpimitta on noin 30 m. Vallin itäreunasta ulkonee noin 10 m pitkä ojamainen kaivanto, joka voi olla tervanlaskukuoppa. Tämä kaivanto ei kuitenkaan ole, eikä näytä alunperinkään olleen, haudan pohjaa syvempi. Kun lisäksi haudan kuoppa on läpimittaansa verrattuna hyvin matala ja laakeapohjainen, voidaan epäillä, että kyseessä onkin hiilimiilu. Itäreunan oja olisi silloin kaivettu vain maan kuivattamiseksi. Joka tapauksessa haudan sisällä todettiin koekuopassa vahva hiilikerros.

Vaalankurkku (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vaalan Uiton alueella suoritettiin tarkkuusinventointi, jossa selvitettiin järjestelmällisin koepistoin/-kuopin, sijaitseeko alueella kiinteä muinaisjäännös. Alueelle kaivettiin yhteensä 15 koekuoppaa, joista kahdesta saatiin kivikaudelle ajoittuvia löytöjä. Löydölliset koekuopat sijoittuvat nykyisen rantaviivan pohjoispuolelle, noin 15 m etäisyydelle vesirajasta. Paikalla on selvästi erottuva noin 50 metriä pitkä vanha rantatörmä.
Asuinpaikkaan viittaavia löytöjä tehtiin koekuopasta 1, josta löydettiin kvartsia noin 10-15 cm syvyydestä huuhtoutumiskerroksesta. Toisesta löydöllisestä koekuopasta (koekuoppa 3) löydettiin kvartsia noin 20-30 cm syvyydestä huuhtoutumiskerroksesta. Kummastakaan koekuopasta ei havaittu kulttuurikerroksia. Paikalla on ilmeisesti sijainnut mesoliittiselle kivikaudelle ajoittuva pienimuotoinen asuinpaikka, jossa ei ole maanpäälle erottuvia rakenteita.
Tarkkuusinventoinnissa saadut löydöt on talletettu Kansallismuseon kokoelmiin päänumerolla KM44119 (diar. 25.8.2022). Aluerajaus perustuu löydöllisiin koekuoppiin ja noin 2 metrin levyiseen suojavyöhykkeeseen.

Markonranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Ilppari-ilmoitus. Kuoppajäännöksiä, mahdollisesti pyyntikuoppia:
"Koordinaatista koilliseen kankaalla n. 5 kpl laakeita 3- 4 m halk. kuoppia. Ilmoittajan ukki on puhunut Lapinhaudoista. Alue on äestetty reilu 40 vuotta sitten ja maaperä on hiekkaista. Esinelöytöjä alueelta ei tunneta. Viereinen Kuvajalahti tunnettiin joskus Markonlahtena ja kohdalla oleva hiekkaranta on Markonranta."
Lidar-kuvissa näkyy kaksi painannetta. Tarkastettava.

Latvavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Latvavaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Latvavaara 4 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 16 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.
Lidar 5p -korkeusmallissa ilmiö näyttää pikemminkin kellarilta kuin tervahaudalta. Vaatii siis joka tapauksessa maastotarkastuksen

Teerivaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi inventoinnissa 15.9.2013. Se sijaitsee Teerivaaran länsirinteellä, lähellä Ison Kaukanevan reunaa. Paikka on kivikkoisessa melko jyrkässä hiekkamoreenirinteessä. Heti alapuolella rinne loivenee, ja maa muuttuu lievästi soistuneeksi. Paikalla on ilmeisesti ollut ympäristöään hiekkaisempi pieni kumpare tai niemeke, jonka hauta peittää kokonaan. Maan pinta on rinteellä yleensä niin kivistä, ettei alue vaikuta kaivamiseen sopivalta. Paikalla kasvaa tiheää ja paikoin pensaikkoista kuusen taimikkoa. Näkyvyys on huono. Haudan kuoppa on läpimitaltaan noin 10 m. Se vaikuttaa länsi-itä -suunnassa hieman soikealta. Syvyys on 80-120 cm, sillä vallin laki on selvästi ylempänä ylärinteen puolella, tai ylärinteen puolella vallia ei ole, vaan kuoppa rajautuu luontaiseen maan pintaan. Valli on leveä varsinkin pohjoisessa ja etelässä. Lisäksi ylärinteen puolella haudan ulkoreunalla on ojamainen kaivanto, jonka pohjalla on kiviä. Halssi on lännessä – länsiluoteessa. Vallin ulkoreunalla ja osittain sen ulkopuolella on tervanlaskukuoppa. Rakenteen kokonaisläpimitta valleineen ja ojineen on noin 25 m.

Niska (1000045947) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi inventoinnissa 18.9.2013. Tervahauta sijaitsee Kivesjärven Alanteenlahden perällä, lahteen laskevan Alanteenjoen lounaisrannalla, noin 100 m länsilounaaseen Alanteenjoen sillasta. Kaakossa on hiekkamoreenikangasta. Lännessä ja pohjoisessa alavaa maata Alanteenjoen varrella. Tämä on ilmeisesti Kivesjärven laskussa 1800-luvulla paljastunutta vesijättöä. Tervahauta on kankaan luoteiskärjessä, noin puolivälissä rinnettä, kumpareella tai luoteeseen pistävällä niemekkeellä. Sen suppilomaisen kuopan halkaisija on noin 12 m, ja syvyys noin metri. Kuoppaa ympäröivät vallit ovat tasalakiset ja leveät. Kokonaishalkaisija valleineen on noin 25 m. Halssi on luoteessa. Sen kuoppa ulottuu alavan maan tasoon vallin ulkopuolella, joten hauta lienee järvenlaskun jälkeiseltä ajalta.

Savela (1000045974) (Työ- ja valmistuspaikat)

Löytösuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Honkajärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Metallinpaljastin harrastaja on löytänyt Honkajärven länsi/lounaisrannalta piikärjen. Löytöpaikka sijaitsee äestetyllä hakkuuaukealla. Ilmoittajan mukaan äestetyllä kankaalla on useita palaneen näköisiä punamultaisia kohtia. Piikärjen löytökohdassa on hiukan rikkinäistä kiveä, maasto on muuten vähäkivistä. Kyseessä voi olla kivikautinen asuinpaikka. (Ilmoitus: ILM23077.)
Koekaivaus 2023: Museoviraston koekaivausryhmä sai Kainuun Museolta toimeksiannon tutkia Suomussalmen Honkajärveltä löytyneen piikärjen (KM 45974:1) löytöpaikkaa. Kohteella suoritettiin ensin pintapoiminta, jossa kartoitettiin asuinpaikkahavaintoja noin 400 metrin vyöhykkeellä Honkajärven rannalla sekä viisi pyyntikuoppaa, jotka kulkevat jonona harjanteen ylärinteeltä alas järven rantaan. Pintapoiminnan löydöt ovat pääasiassa heti rantavyöhykkeen takana olevan törmän päällä 198–199 m mpy korkeudella järven ollessa 195,9 m mpy korkeudella.
Pintapoiminnan jälkeen alueen eteläosaan, Purasjoen suulle kaivettiin 3 m2:n laajuinen kaivausalue, jonka löydöillä haluttiin saada selvyyttä asuinpaikan kronologiaan. Tältä alueelta löytyi kvartsi-iskoksia ja runsaasti palanutta luuta, joista kaksi palaa lähetettiin radiohiiliajoitettavaksi. Tulokset viittaavat myöhäismesoliittiselle kivikaudelle, n. 5800–5630 calBC ja aiemmin löydetty piikeihäänkärki ajoittunee myöhemmäksi varhais- tai keskineoliittiseksi, n. 5100–3500 calBC. Tunnistetut luut ovat nisäkkäistä: metsäpeura, hirvi ja majava.
Lähelle piikärjen (KM 45974:1) löytöpaikkaa avattiin toinen, noin 4 m2:n laajuinen kaivausalue siellä havaitun voimakkaan punaisen maan kohdalle. Tämä osoittautui luontaiseksi värjäytymäksi, joka johtunee maaperän paikallisesta voimakkaasta rautapitoisuudesta. Kaivausalueelta ei tullut esille yhtään löytöä.
Aluerajaus on tehty pintalöytöjen ja pyyntikuoppien perusteella. Alakohteissa ovat pyyntikuoppien sijaintitiedot.

Vuorisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Lidar-havainto. tarkastettava.

Suojala (Työ- ja valmistuspaikat)

Korpelanlantto 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Yksityisilmoitus mahdollisesta raudanvalmistuspaikasta. Kohteessa on kaksi kuoppaa, jotka ovat kootaan noin 1 x 2 metriä ja 1 x 1 metriä. Kuoppien välissä on valli. Pienempi kuopista on siirtolohkareen vieressä. Kuopista ja etenkin niiden välisestä vallista löytyy runsaasti rautakuonaa. Yksittäisiä rautakuonan kappaleita löytyy jopa 30 metrin etäisyydeltä.
2023: Alueella tavattiin kaksi kuoppaa, jotka sijaitsevat toisiinsa nähden koillinen-kaakko -suuntaisesti. Kuoppien välissä on noin 2,5 metriä leveä ja 3 metriä pitkä valli/kumpu. Kaakkoispuoleinen kuoppa (kuoppa 1) on kooltaan 2 x 2 metriä ja se on 40 cm syvä. Kuopan reunat ovat loivat, ja pohja on melko tasainen. Kuoppa sijaitsee suuren siirtolohkareen vieressä. Kuopalla ei ole havaittavissa vallia lukuun ottamatta kuoppien välissä olevaa vallia. Kuopan sisäreunalla kasvaa suuri mänty.
Lounaispuoleinen kuoppa (kuoppa 2) on kooltaan noin 3,3 x 2,2 metriä ja se on 40-60 cm syvä. Kuopan ympärillä on havaittavissa valli, joka on noin 2,5 m leveä. Vallin kanssa kuoppa on noin 7 x 6 metrin kokoinen. Kuoppa on hieman suorakaiteen muotoinen, sen reunat ovat loivat ja pohja on pyöreähkö.
Alueella havaittiin palanutta kiveä ja kuonaa.

Ukonpuronkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Heinäahontiestä noin 210 metriä etelään ja Tervalammesta noin 400 metriä itään sijaitsevan laakean tervahaudan halkaisija on noin 24 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 metriä. Keskuskuopan syvyys on noin 1,3 metriä. Tervahaudan koillisvalli on hieman vaurioitunut. Sen päältä on ajettu metsäkoneella, jonka renkaanjäljet ovat vielä nähtävissä. Halssi aukeaa koilliseen. Halssiura on noin 5 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Halssikin on hieman vaurioitunut metsäkoneella ajettaessa. Tervahaudan pohjalta otetusta maaperäkairasta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa nuoria mäntyjä, kuusia ja koivuja sekä katajaa ja pajukkoa. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Holtto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervajoen etelätörmällä, Holttossa sijaitsee kaksi tervahautaa sekä kaksi hiilihautaa. Niiden tarkemmat tiedot on eritelty alakohteissa.
Tervahaudat 1 ja 2 sijaitsevat noin 50 metrin etäisyydellä toisistaan. Tervahaudat on myös merkitty peruskartalle.
Hiilihaudat ovat kooltaan 1,5 x 0,5 ja 3 x 3 metrin kokoisia kuoppajäänteitä, jotka sijaitsevat Tervajoen länsitörmällä, tervahaudoista noin 12-13 metrin etäisyydellä.

Puntarilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Puntarilammen itärannalla. Sen halkaisija on noin 16 metriä. Reunavalli erottuu selkeästi noin metrin korkuisena rakenteena etelän ja lounaan puolella, kun taas pohjoisesta tarkasteltaessa se on vain muutamia kymmeniä senttejä korkea. Tervahaudan noin 7 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja noin metrin syvyinen halssi suuntautuu lounaaseen lammen suuntaan. Paikalla kasvaa kuusivaltaista sekametsää. Tervahaudan pohjoispuolella on hiljan tehty metsänraivausta.

Lahnaskoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 100 metriä Lahnaskoskesta itään sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,5 metriä. Halssi aukeaa koilliseen. Halssiura on noin 5 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto. Tervahaudan pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin musta hiilensekainen maakerros. Tervahaudan päällä kasvaa jykeviä mäntyjä, kuusia ja koivuja sekä pienempää katajaa. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Niska-Parttuaisen kangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee kivikkoisella kankaalla loivasti koilliseen laskevalla rinteellä ympäristöään hiekkaisemmassa kohdassa. Alue oli tarkastushetkellä laikutettua hakkuuaukeaa. Hiekka-alueen länsiosassa havaittiin laikutuskuopissa 1–5 kvartsi-iskosta kuoppaa kohden, joten paikalla on todennäköisesti runsaslöytöinen asuinpaikka. Osa löydöistä on kvartsiesineitä, kuten kaapimia. Löytöalue on kooltaan noin 25 metriä (itä-länsi) x 15 metriä (etelä-pohjoinen). Paikalle tehtiin kymmenen kairausta, joissa havaittiin punaruskeahiekkakerros noin 10–15 cm syvyydessä, joka tulkittiin kulttuurikerrokseksi.

Tolosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä ja kuopan halkaisija noin 10 metriä. Haudan syvyys on noin 1 metri. Halssi suuntautuu kohti luodetta ja se on muutamia metrejä pitkä. Paikalla kasvaa kosteaa kuusimetsää ja tervahaudan kohdalla useita puita on kaatunut myrskyn seurauksena tervahaudan päälle vaikeuttaen havainnointia.

Suoperänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä. Haudan kuopan halkaisija on noin 10 metriä. Haudalla on ilmeisesti kaksosvalli, jonka leveys on noin 8 metriä. Vallien välissä on kapea kaivanto. Tervahaudan syvyys on pohjalta vallien yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Halssiura on noin 6 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Tervahaudan pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa hiilensekaista maata. Tervahauta on merkitty maastokarttaan.
Tervahaudan itäpuolelta havaittiin kuoppa (ks. alakohde). Kuopan funktiota ei saatu tarkemmin selville, mutta on mahdollista, että se liittyy tervahautaan.

Seitenoikea 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on matalareunainen, suhteellisen pieni tervahauta. Reunat ovat alle metrin korkuiset ja ohuet, hauta ulkoreunoista halkaisijaltaan n. 7 m, ei havaittavaa laskukuoppaa. Tervahauta sijaitsee n. 30 m itään kartan osoittamalta metsätieltä alkavan rinteen yläreunassa. Maa-aines on tasalaatuista hiekkaa. Tervahaudan ympärillä ja sen sisällä kasvaa tiheästi nuoria puita ja näkyvyys alueella heikkoa. Tervahaudan pohjalta koekuopasta havaittiin tyypillinen hiilikerros.

Seitenoikea 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilimiilu sijaitsee metsämaastossa tasaisella hiekkakankaalla, noin 10 m päässä jokitörmän reunasta. Hiilimiilun keskustassa on laakea painanne, halkaisijaltaan 6–7 m. Sen suurin syvyys on noin 50 cm, joskin mättäikkö vaikeuttaa rakenteen hahmottamista. Koekuopassa todettiin vahva hiilikerros. Painannetta ympäröi matala valli, jonka leveys on 2–3 m. Uloinna on joitakin kuoppia, joista on otettu maata miilun peittämiseen.

Soilukkasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lähes tasaisella hiekkamoreenikankaalla metsä-maastossa. Tervahaudan kuopan läpimitta vallin harjalta toiselle on noin 8 m, ja kokonaisläpimitta vain pari metriä enemmän, sillä valli on kapea ja matala. Kuoppa on matala, keskellä on parin metrin läpimittainen syvempi osa. Kokonaissyvyys on noin metrin. Halssi suuntautuu etelään. Laskukuopan pituus on noin 6 m, suurin leveys 2 m ja syvyys 1 m.

Isoniementie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsämaastossa, hiekkakankaalla, syvään uurtuneen puronotkon jyrkällä reunalla. Aivan tervahaudan vieressä sen koillispuolella on Isoniementie. Tervahaudan kuopan halkaisija on 7 m ja syvyys 1,2–1,5 m. Valli on leveä, laelta jopa 2,5 m. Vaikuttaa siltä, että valli on osittain kaksinkertainen (ehkä kaksi käyttövaihetta). Halssi on etelälounaassa, puronotkon reunassa. Laskukuoppa on ilmeisesti sortunut lähes kokonaan puroon törmän eroosion seurauksena.

Soidinaho (1000046363) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilimiilu sijaitsee metsämaastossa, loivasti etelään laskevalla moreenikankaalla. Maaperä on melko kivistä hiekkamoreenia. Hiilimiilun keskustassa on laakea, pyöreä kuoppa, jonka läpimitta on 7 m ja suurin syvyys 50 cm. Ympärillä on matala valli. Kokonaisläpimitta on 11 m. Miilussa todettiin kairauksessa vahva hiilensekainen maakerros. Ympäristössä on epäsäännöllisiä kuoppia, joista ainakin 15 osa on ehkä syntynyt kaivettaessa peittomaat miilua varten. Osa kuopista on melko kaukana ja vaikuttaa miilua uudemmilta.

Näyhänaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudat sijaitsevat laajan moreenimäen länsipäässä, länsi-luoteeseen laskevassa rinteessä. Rinteessä on juuri tervahautojen tasalla jyrkempi kohta alempana ja ylempänä olevien loivempien alueiden välissä. Maaperä on hiekkamoreenia. Paikalla kasvaa vanhaa kuusivaltaista sekametsää.
Eteläisemmän tervahaudan 1 kokonaisläpimitta on noin 20 m. Kuopan halkaisija on 12 m. Se on laakea, syvyydeltään 120–180 cm. Reunavallin korkeus on ylärinteen puolella noin metri. Halssi on alarinteen puolella lännessä. Laskukuopan pituus on noin 3 m ja leveys 2 m. Kuopan ulkoreuna on maan pinnan tasolla rinteessä. Laskukuopan ja halssin tienoilla on ketunkoloja, joista näkyy kiviä maan sisällä halssin rakenteessa.
tervahauta 2, ks. alakohteet

Lumimäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lumimäen pohjoisrinteessä, länteen laskevan puro-notkon reunalla. Paikalla on mäen rinteen alaosasta länsiluoteeseen suuntautuva matala hiekkaharjanne, jonka pohjoisreunalla on muutaman metrin korkuinen puronotkoon laskeva törmämäinen rinne. Törmän reunalla on 2 tervahautaa ja niistä noin 25 m länsiluoteeseen harjanteen laella vajaat 10 m törmän reunasta kiviröykkiö, joka todennäköisesti tervapirtin kiuas. Koko alue on ehjää metsämaastoa.
Itäisempi tervahauta 1 sijaitsee pohjoiseen laskevan törmän reunalla. Kuopan halkaisija on 9–10 m ja syvyys 120–200 cm. Kuopan reuna on korkeammalla etelässä ylärinteessä. Siellä ja varsinkin itä- ja länsisivuilla valli on korkea ja ulkoreunalta jyrkkä. Halssi on pohjoisessa. Laskukuoppa on jyrkässä törmässä, mutta ilmeisesti suurelta osin sortunut alla olevaan puronotkoon törmän eroosion takia.
Inventointi 2023: Lumimäen pohjoisrinteellä, puron penkalla on kaksi vierekkäistä tervahautaa ja oletettavasti niihin liittyvä kiuasrakenne hieman tervahaudoista luoteeseen. Itäisempi tervahauta on jyrkkäpiirteinen ja syvä. Sen kokonaishalkaisija on noin 11 m. Syvyys on noin 2 metriä. Halssi on pohjoiseen kohti puroa ja se jatkuu pitkin rinnettä matalana useamman metrin matkan.
Läntisempi tervahauta on huomattavasti loivapiirteisempi ja pienempi. Se on halkaisijaltaan valleineen noin 8–9 m. Vallit ovat 0,5–1 m korkeat. Tervahaudan syvyys on noin metri. Halssi on pohjoiseen kohti puron törmää, kuten myös itäpuolen tervahaudalla.
Kiuasrakenne on voimakkaasti sammaloitunut noin 2 m halkaisijaltaan oleva ja 0,5 m korkea kivikasa.
Inventoinnissa 2023 kohteen ja alakohteiden voitiin todeta säilyneen hyvin. Ympäristössä havaittiin epäselviä kuopanteita, joihin oli kipattu rauta- ja muovijätettä.

Lumimäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee melko tasaisella hiekkamoreenikankaalla olevalla matalalla harjanteella. Kuopan halkaisija on 10–11 m. Kuoppa on laakea, mutta suppilomainen, syvyydeltään 130 cm. Reunavalli on varsinkin pohjoisessa matala, korkeimmillaan lounaassa noin metrin korkuinen. Halssi on kaakossa. Laskukuopan pituus on 7 m, leveys 2 m ja syvyys 1 m.
Inventointi 2023: Lumimäki 2 on pohjoisin Lumimäen alueella sijaitsevista tervahaudoista. Se on rakennettu etelään viettävään harjanteeseen muutoin melko tasaisella sorakankaalla. Alueella kasvaa varttunutta mäntymetsää. Aluskasvillisuus on varpuja ja jäkälää.
Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 13 m. Se on noin 1,5 m syvä ja halssi on eteläkaakkoon. Halssin pituus on noin 8 m ja se on tervahaudan päästä 2 m leveä. Tervahaudan pohjoispuolella on kaksi kuoppaa, jotka voivat liittyä sen käyttöön.

Lumimäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsämaastossa loivasti pohjoiseen laskevan, kivisen moreenirinteen juurella suon reunassa. Tervahaudan kuopan halkaisija on 6–7 m ja syvyys metrin. Haudassa oleva turvemättäikkö vaikeuttaa mittojen arviointia. Reunavallin korkeus ulkopuolella on 80 cm maan pinnasta. Haudan ulkokehällä on lisäksi ojamainen kaivanto, josta on otettu maata valliin. Halssi on pohjoisessa. Laskukuoppa on kaivettu suohon, ja sen pohjalla oli inventoinnin aikaan vettä. Kuopan halkaisija on noin 2 m ja syvyys 1 m.

Ketunsuo 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suon laidalla, alavalla hiekkapohjaisella mäntykankaalla on tervahauta, halkaisija noin 12 m, halssi koilliseen. Tervahaudan pohja on kosteaa, suokasvillisuuden peittämää. (Tämä viitannee siihen, että pohjaveden taso on tervahaudan käytön jälkeen noussut noin metrillä.)

Rötypuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa noin 20 m etäisyydellä toisistaan. Maasto on sekametsää, maaperä moreenia. Tervahauta A:n pohja on epämääräisen muotoinen ja laakea, kaiveltu, syvyys noin 0,5 m, halkaisija valleineen 12 m, selvät vallit. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Metrin syvyinen ja 6 m pituinen halssi on tervahaudan koillissivulla suon puolella.
tervahauta B, ks. alakohteet

Torvenjoen suu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja keskelle loivasti syvenevä, suppilomainen, syvyys noin 1 m, halkaisija valleineen 10 m. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on koillissivulla joen puolella, jokipenkassa. Metsä on valtaosin nuorta mäntytaimikkoa, maaperä hiekkamoreenia.

Hovinmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 m, syvyys reunavallilta keskikuopan pohjalle noin 1,5 m. Halssi etelälounaaseen. Hyvin säilynyt. Mäntymetsää, maaperä hiekkaa.

Hoikanjoki (1000046384) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 12 m. Muodoltaan laakea, vallit noin 1 m korkuiset. Halssi etelään. Sijaitsee jyrkkärinteisen puronuoman reunalla. Maaperä hiekkaa, puusto kuusivaltaista sekametsää.

Välijoki (1000046385) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 12 m. Halssi kaakkoon. Sijaitsee kymmenisen metriä mökkitiestä kaakkoon. Tervahaudan kohta on tiheäkasvuista nuorehkoa sekametsää, maaperä hiekkaa.

Kumpuvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja laakea, syvyys vajaan metrin, halkaisija valleineen 14 m, selvät vallit. Tavanomaista halssia ei ole, vaan puoli metriä syvä ja leveä ura menee tervahaudan keskeltä vallin ulkopuolelle. Mäntymetsää, maaperä on hiekkaa.

Salmenjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja laakea, syvyys 1.5 m, halkaisija valleineen 20 m. Halssi purolle päin. Hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Mäntykangasta, maaperä on hiekkaa. Tervahaudan kohta hyvin pusikkoista sekametsää.
Inventointi 2022 Schulz: Tervahaudan läpimitta on n. 23 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon. 7158477, 528055, 170

Salmenjoki 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vanhan rantatörmän päällä, sen reunalla, heti kevytrakenteisen metsäautotien itäpuolella, on pyöristetyn suorakaiteen muotoinen painanne. Sen koko on noin 8 x 4 m ja syvyys noin puoli metriä. Pohja on osin lahoavilla risuilla täytetty. Reunoilla on enemmän tai vähemmän selvä matala, runsaan metrin levyinen valli.
Painanteen pohjalle tehdyssä koekuopassa havaittiin noin 10 cm huuhtoutumiskerroksen alla 25 cm paksuinen noensekainen likamaakerros. Siinä oli melko runsaasti hyvin pienikokoista (alle 1 mm) palaneen luun sirua. Vain yksi noin 2 mm kokoinen luunsiru saatiin talletettua.
Painanteen koillisesta reunavallista noin 5 m koilliseen tehdystä koekuopasta löytyi muutaman mm. kokoinen kvartsi-iskos.
Enempää koekuoppia ei kohteeseen tehty, koska katsottiin, että todisteet riittävät osoittamaan, että kohdalla on kivikautinen asuinpaikka ja siihen liittyvä asumuspainanne.
Painanteesta kymmenisen metriä etelään on kuopanne, joka tulkittiin muutaman kymmenen vuoden ikäiseksi hiekanottokuopaksi.
Maaperä alueella on hiekkaa ja puusto mäntyä.

Kongasjärvi etelä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 12 m. Halssi osoittaa pohjoiseen. Vanhan rantatörmän päällä. Maaperä hiekkaa, puutonta aluetta voimajohtokäytävällä.
Inventointi 2022 Schulz: Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu pohjoisluoteeseen.

Kongasjärvi etelä 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tervahauta, leveys noin 10 m, syvyys reunavalleilta tasaiselle pohjalle noin 0,8 m. Halssi osoittaa koilliseen. Sijaitsee vanhan rantatörmän reunalla. Maaperä hiekkaa, puusto kohdalla mäntymetsää
Kvartsi-iskoksia löytyi mökkitien melko uusien ojien leikkauksista sekä tienpinnalta. Löytökohdilla ei ollut havaittavissa kulttuurikerrosta. Löydöt osoittavat kuitenkin, että kohdalla on ollut kivikautinen asuinpaikka. Topografisten seikkojen perusteella vaikuttaa siltä, että keskeinen osa sitä on sijainnut tervahaudan kohdalla ja siten tuhoutunut. Koekuoppia alueelle ei tehty. Asuinpaikan laajuus on arvioitu topografisten seikkojen perusteella. Muinaisjäännösrajaus sisältää sekä asuinpaikan että tervahaudan.
Kvartsien löytöpaikat, ks. alakohteet.
Inventointi 2022 Schulz: Tervahaudan läpimitta on n. 13 m, kuopan n. 5 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen. Koordinaatit: 7158661, 527379, 171

Lehmilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on seitsemän tervahautaa noin sadan metrin läpimittaisella alueella. Kohteen pistesijainti kuvaa tämän alueen keskikoordinaatteja. Alue on melko tasaista kangasmaastoa, jossa maaperä on vähäkivistä hiekkaa.
Muinaisjäännös rajautuu etelässä lännestä itään laskevaan noin 30 m leveään puronotkoon. Puro laskee noin 200 m päässä idässä Lehmilampeen. Notkon reunoilla on 2–3 m korkeat törmät. Notkon pohja on heinikkoa kasvavaa vetistä suota. Muinaisjäännösalueen läpi laskee pohjoisesta edellä mainittuun puronotkoon samanlainen, mutta jonkin verran kapeampi ja yläjuoksulla pohjoisessa matalampi suopohjainen notkelma. Pohjoisesta tulevan notkelman länsipuolella kankaalla kasvaa nuorehkoa sekametsää. Notkelman itäpuolella metsä on vanhempaa mäntyvaltaista metsää. Pohjoisessa muinaisjäännös rajautuu inventoitavaan voimajohtolinjaan.
Tervahaudoista viisi sijaitsee lähekkäin pohjoisesta laskevan notkelman länsireunalla ja etelässä olevan puronotkon pohjoisreunalla, notkelmien välisessä niemekkeessä. Kuudes tervahauta on näistä hieman erillään pohjoisesta laskevan notkelman länsireunalla. Seitsemäs tervahauta sijaitsee pohjoisesta laskevan notkelman itäreunalla. Kuusi tervahaudoista on merkitty peruskarttaan. Peruskartasta puuttuva tervahauta (tervahauta 3) näkyy kuitenkin rinnevarjosteessa. Tarkastuksessa alueella ei havaittu tervahautojen lisäksi muita muinaisjäännöksiä.
tervahaudat, ks. alakohteet
Inventointi 2022 Schulz: Kohde koostuu seitsemästä tervahaudasta Pilkkasuolta Lehmilampeen virtaavan puron rantatörmillä. Yksi tervahauta sijaitsee puron itäpuolella, loput kuusi sen länsipuolella. Kuusi tervahaudoista on merkitty peruskarttaan.

Lummelampi (1000046431) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on viisi tervahautaa etelästä pohjoiseen noin sadan metrin pituisella ja 50 m leveällä alueella. Alue on kangasmaastoa, jossa maaperä on vähäkivistä hiekkaa. Muutaman kymmenen metrin levyinen tasalakinen harjanne suuntautuu alueelta pohjoiseen runsaan sadan metrin päässä koillisessa olevan Lummelammen länsi-puolitse. Siitä erkanee länteen toinen, noin 30 m leveä harjanne, joka lännessä muuttuu korkeammaksi harjuksi. Lounaassa ja luoteessa notkelmien rinteet ovat törmämäiset. Harjanteilla ja notkelmissa kasvaa tiheää havupuuvaltaista metsää. Etelässä muinaisjäännös ulottuu inventoitavan voimajohtolinjan aukealle. Paikalle tulee voimajohtolinjan suunnassa huoltotie noin puolen kilometrin päässä lännessä olevalta maantieltä. Siltä eroaa pohjoiseen metsätie, joka kulkee tervahautojen vierestä niiden itäpuolitse ja edelleen pohjoiseen Lummelammen länsipuolitse.
Tervahaudoista neljä sijaitsee lähekkäin etelään avautuvan notkelman itä- ja pohjoisreunoilla, notkelmaan laskevan rinteen päällä. Hautojen tervanlaskukuopat on kaivettu törmämäiseen rinteeseen. Viides tervahauta sijaitsee muiden tervahautojen pohjoispuolella, pohjoisen laskevan rinteen reunalla. Eteläisin tervahaudoista (tervahauta 1) on merkitty peruskarttaan. Tarkastuksessa alueella ei havaittu tervahautojen lisäksi muita muinaisjäännöksiä. Maastoa tarkastettiin harjanteella Lummelammen tasalle pohjoisessa.
Tervahauta 1 sijaitsee kangasmaastossa, länteen laskevan rinteen reunalla. Tervahaudan kuopan halkaisija on 12 m. Kuoppa on laakea, syvyydeltään arviolta noin metrin. Kuopan ja muutenkin tervahaudan mittojen arviointia vaikeuttaa se, että maaperää on muokattu, todennäköisesti voimalinjaa raivattaessa. Paikalla on kaivelun jäljiltä kuoppia ja mättäitä. Rikkoutuneissa kohdissa on näkyvissä hiiltä ja nokimaata. Tervahaudan valli on matala. Halssi on lännessä jyrkässä rinteessä. Koko tervahauta on tiheän pensaikon peitossa.
Inventointi 2022 Schulz: Tervahaudan (tervahauta 1) läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu länteen. 7158431, 535542, 176.

Kaahlankangas 3 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kaahlankankaalle tehtävän maastokäynnin yhteydessä huomattiin ja dokumentoitiin keskellä tiheää havumetsää viisi erimuotoista ja -kokoista kuoppaa, kuoppajäännöstä. Voivat olla pyyntikuoppia. Silmämääräisesti arvioiden ne ovat keskimäärin 1,5 metriä syviä. Näiden kuoppien lähistöllä sijaitsee vanha hiekanottopaikka, mutta nämä kuopat eivät näyttäneet sellaiselta. Kuopat ja hiekanottoalue näkyy selkeästi myös Lidarissa. Kuoppien päällä ja läheisyydessä kasvaa noin 50–60-vuotiaita puita.
Kuoppa 1 salmiakin muotoinen, sivut 2,5 m, 3,5 m, 4 m ja 5 m. Noin 1,25 m syvä.
ks. Alakohteet

Pylkäs (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla on suuri tervahauta, joka on vaurioitunut metsänaurauksessa. Tervahaudan kokonaishalkaisija on jopa 25 m ja vallit ovat noin 5 m leveät. Kolme syvään aurattua ojaa menee tervahaudan läpi, eli valli on vaurioitunut 6 kohdasta. Haudan keskiosa on sen verran syvällä, etteivät auraukset ole vahingoittaneet kohdalla olevia rakenteita. Tervahaudan pohjalla on 25 cm hiilisen mustan hiekan kerros, minkä alta tavattiin tervan kovettama hiekkakerros. Halssi on idän puolella. Halssin ydinosa on säästynyt auraukselta. Tästä itään mahdollisesti jatkunut kaivanto valleineen on tuhoutunut suurelta osin aurauksessa ja siitä on jäljellä vain pieniä osia. Vaurioista huolimatta tervahauta erottuu selkeästi ympäristöstään korkeine valleineen ja syvine painanteineen. Lisäksi rakenteen keskeiset osat kuten halssi ja silmä ovat säilyneet.
Halssin itäpuolella on auraukselta säästynyt suuri 3 x 2 x 1 m turpeen peittämä kasa mustan tervan kovettaman hiekan kappaleita. Mielenkiintoinen ja hieman epätavallisempi löytö kertoo todennäköisesti haudan pitkästä käytöstä. Kovaa tervahiekkaa on ehkä piikattu käyttökertojen välillä pois halssista ja haudan silmästä, missä tämä on hankaloittanut tervanjuoksutusta. Kappaleet on kasattu lähelle halssia.
Halssin suulta noin 35 m etelään on suuri tervapirtin kiuas. Mitoiltaan tämä on 2,5 x 2,5 x 0,6–0,7 m. Muoto on hieman suorakulmainen. Kivet ovat selvästi nokisia. Pääosa on halkaisijaltaan 10–20 cm. Kiuas on säilynyt nähtävästi täysin ehjänä vain 4 m leveällä kannaksella ojien välissä. Maaston perusteella kiukaaseen liittynyt rakennus on ehkä ollut lounas–koillinen-suuntainen, sillä maa laskee kaakon suuntaan. Rakennus lienee ollut sen verran suuri, että sen jäännökset ovat voinut säilyä osittain, vaikka ojat ovat leikanneet sen halki. Suurempaan pirttiin viittaa kiukaan koko sekä se, että suuren tervahaudan poltto lienee vaatinut hieman isomman miesjoukon.
Kohteen eteläpuolitse kulkee pitäjänkartalla polku. Viereinen suoniitty on tunnettu Pylkäs -nimellä. (lähde: Aino Marttila 1983. Nimistökeräys. Nimiarkisto, Kotimaisten kielten keskus)

Saunala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 30 m Löytösuontien lounaispuolella heti pienemmän metsätien reunassa. Paikalla on kokonaishalkaisijaltaan noin 20 m laajuinen tervahauta. Vallit ovat noin 4 m leveät. Tervahauta erottuu suhteellisen korkeine valleineen selkeästi ympäristöstään. Vallien ympärillä on eri kokoisia painanteita. Haudan pohjalta noin 15 cm nokisen hiekkakerroksen alta tavattiin tervan kovettama hiekkakerros. Selkeäpiirteinen halssi on koilliseen. Halssi ei jatku juuri vallin reunoja pidemmälle, mutta sen jatkona on noin 8 m pituinen matala ojanne.
Tervahaudan lounaispuolella 14 m vallilta on turpeen peittämä hiilikasa. Kasa on halkaisijaltaan noin 4 m ja korkeudeltaan 1 m.
Tervapirtin jäännöksiä etsittiin lähiympäristöstä tuloksetta. Löytösuontien toisella puolen on märkä suopaikka, joka olisi voinut toimia vesipaikkana. Halssilta katsoen sopiva asumuksen paikka olisi tässä tapauksessa jäänyt tien alle. Pirtin paikka olisi voinut mahdollisesti sijaita myös paikalta vajaa sata metriä lounaaseen virranneen nykyisin ojitetun Löytöpuron varsilla.
Pitäjänkartalle on merkitty paikan kautta kulkeva talvitie. Lisäksi kartalla on paikalle merkitty hieman epäselvä nimi, joka lienee lähinnä ”Saunala”. Tämä viittaisi todennäköisesti paikalla sijainneeseen tervanpolttajien saunaan.
Kohde tarkastettiin laserkeilausaineistosta tehdyn havainnon pohjalta.
Hiilikasan sijaintitieto, ks. alakohteet.

Sulkapuro (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde käsittää tervapirtin jäännöksen, kolme tervahautaa ja niihin liittyviä rakenteita.
Tervapirtin jäännös sijaitsee Sulkapuroon laskevan puron törmälle. Paikalla on kiuas ja kerroksia palaneesta pirtistä. Kiuas on jäänyt ajouralle metsän harventamisen aikaan. Kiuasrakenteen päältä kiviä otettiin esiin irtonaisen turvekerroksen alta. Kivet ovat nokisia ja rapautuneita, kiviaines on suhteellisen pientä, halkaisijaltaan 10–20 cm, joukossa on myös pienempiä. Halkaisijaltaan kiuas on 130 cm. Kiukaan ympäristössä on eri vahvuisia nokimaakerroksia. Itäpuolella noensekaista hiekkaa on paikoin jopa 10 cm vahvuudelta. Selvin nokimaa-alue rajoittuu noin 3 m kiukaan kaakko- ja luoteispuolelle sekä tästä noin 8 m koilliseen. Koillispäässä on kaksi matalaa pitkänomaista painannetta luode–kaakko-suunnassa. Nokikerros liittyy mahdollisesti palaneeseen pirttiin. Muutama metri kiukaasta pohjoiskoilliseen on noin 1 x 1 x 0,3 m kuoppa, jonka pohjalla nokimaata.
Tervahauta 1 on kokonaishalkaisijaltaan 22 m ja vallit ovat 5 m levyiset. Massiiviset vallit ovat korkeat ja keskuspainanne on syvä. Matala ojanne kiertää vallien ulkolaitaa. Sen pohjalta havaittiin noin 15 cm kerros hiekkaa, joka oli osin nokisen mustaa ja osin hieman puhtaampaa ruskean väristä. Näiden alla oli kova tervahiekkakerros. Halssi on itäkoillisessa alarinteen puolella. Kaivanto on vallin juuressa noin 2 m syvä. Halssi ei jatku juuri vallin ulkopuolelle, mutta valli on paksumpi kohdalla.
Tervahauta 1:n luoteispuolella on kaksi hiilikasaa. Pohjoisempi on halkaisijaltaan noin 4 m ja korkeudeltaan 1,5 m. Eteläisempi on halkaisijaltaan 2,5 ja korkeudeltaan 1 m. Tervahaudasta kaakkoon on suuri noin 14 x 9 x 1 m maanottoalue.
Tervahauta 1:stä 60 m etelään on syvä pyöreä kuoppa, halkaisijaltaan 4 m ja syvyydeltään 1,3 m. Se liittyy todennäköisesti tervahautoihin. Kyse voi olla kesken jääneestä tervahaudasta, tai sitten paikalta on tuotu maata suurelle tervahaudalle.
Tervahauta 2 on tehty rantatörmän yläpäähän, mutta se on tästä huolimatta rakennettu varsin korkeaksi. Se on kokonaishalkaisijaltaan noin 12 m. Vallit ovat 1–2 m leveät ja noin 1 m korkeat. Vallien ulkoreunat ovat hyvin jyrkät, lähes kohtisuorat, ja keskuspainanteen laidat lähtevät laskemaan melkein suoraan reunoilta. Keskeltä hauta on syvä suppilomainen. Haudan pohjalta tavattiin noin 25 cm ruskeaa hiekkaa, jossa oli vain harvakseltaan hiiliä. Tämän alla oli tervan kovettama hiekkataso. Halssi on törmän alarinteessä lännen puolella. Tervahaudan ympäristössä oli joitain kuoppia ja painanteita.
Tervahauta 3 on tästä noin 50 m etelään. Kokonaishalkaisijaltaan se on noin 11 m. Pohjalta tavattiin noin 15 cm nokinen hiekkakerros, jonka alta löytyi puhdas pohjamaahiekka. Halssi on alarinteessä pohjoisluoteen puolella. Tervahauta on kaivettu rinteen yläpäähän rantatöyrääseen, ja vallit ovat pienet ja kapeat. Ympärillä on matalia turpeenottopainanteita.
Sijaintitiedot, ks. alakohteet

Hanhiaro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hanhiaron ja Pentinpuron välisellä kankaalla. Pentinpuro virtaa kohteen luoteispuolella noin 140 m päässä. Paikalta on noin kilometrin matka sekä Käpälämurrontielle että koillisen puolella kulkevalle voimalinjalle. Alueella kasvaa nuorta sekametsää moreenipohjalla.
Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö. Kokonaishalkaisija on 11 m ja syvyys 0,5 m. Valli on selvä ja korkeudeltaan 1 m. Haudan pohja on laakea. Kairanäytteessä oli hiiltä, mutta ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on purolle länteen.

Hanhiaro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hanhiaron ja Pentinpuron välisellä kankaalla. Pentinpuro virtaa luoteispuolella noin 140 m päässä. Alueella kasvaa nuorta sekametsää moreenipohjalla.
Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö. Kokonaishalkaisija on 10 m ja syvyys 1 m. Valli on matala ja haudan pohja on loivasti suppilomainen. Kairanäytteessä oli hiiltä, mutta ei huuhtoutumiskerrosta. Selvää halssia ei näkynyt.

Kirveskallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee suon lipeillä Kirveskalliontiestä 450 m pohjoiseen. Tervahauta on täysin tuhoutunut metsänaurauksessa ja metsänojituksessa.

Kuohunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ylä-Leppälänpuron ja Kuohun-tien välisellä alueella, tiestä 550 m luoteeseen. Paikalla kasvaa nuori mäntyvaltainen metsä sorakumpareella.
Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö. Kokonaishalkaisija on 12 m ja syvyys 1 m. Valli on selvä ja haudan pohja on loivasti suppilomainen. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on suolle itäkaakkoon.
Kohde paikannettiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan tietojen perusteella. Alue on tunnettu Kuohunkankaana pitäjänkartalla.

Haarapuron Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Leppälänsuon ja Väyryssuon välisellä hiekkakankaalla Kuohuntieltä 350 m kaakkoon. Tervahauta on aivan voimajohtolinjan vieressä sen lounaispuolella. Paikalla kasvaa nuorta mäntymetsää.
Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö. Kokonaishalkaisija on 16 m ja syvyys 0,5 m. Valli on matala ja haudan pohja on laakea. Kairanäytteessä todettiin hiiltä, mutta ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on sähkölinjalle päin eli koilliseen.
Pitäjänkartalla matala kangas, jossa kohde sijaitsee, on merkitty Hautakankaaksi. Nimi viittaa mahdollisesti juuri tähän tervahautaan. Kankaan itäpuolitse kulkenut Haarapuro on sittemmin hävinnyt ojituksissa.
Kohde tarkastettiin laserkeilausaineistosta tehdyn havainnon pohjalta.

Honkamäen Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hautakankaan pohjoisreunalla Väyryssuon laidalla 85 m Väyryssuontiestä länteen. Paikalla kasvaa havupuuvaltainen seka-metsä moreenipohjalla, ja siellä on hiljattain tehty harvennushakkuu.
Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö. Rakenteen kokonaishalkaisija on 10 m ja syvyys 1 m. Valli on selvä ja haudan pohja on laakea. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Selvää halssia ei näkynyt. Luultavasti se oli jäänyt osin ajouran alle eli siten olisi alarinteeseen suolle päin.
Maastokartan Hautakangas on pitäjänkarttaan merkitty nimellä Pienihonkamäki. Hautakankaalla on Maanmittauslaitoksen maastotieto-kannassa varsin paljon tervahautoja.

Isoaho (1000046529) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Isoahon eteläosassa lähellä Jänissuon reunaa, puoli kilometriä Rytikorventiestä länteen. Paikalla kasvaa sekametsä hiekkaisessa maaperässä.
Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö. Se on kokonaishalkaisijaltaan 18 m ja syvyydeltään 1 – 1,5 m. Valli on selkeäpiirteinen ja 1–1,5 m korkea. Haudan pohja on laakea. Kairanäytteessä todettiin hiiltä, mutta ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on suolle länteen.
Kohde paikannettiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan tietojen perusteella.

Karvoskangas 1 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kiantajärven Mikkoslahden lounaisrannalla Karvoskankaalla. Kohde sijaitsee loivasti järveä kohti viettävässä rinteessä. Tuoreella kankaalla kasvaa varttunutta männikköä.
Kirveen löytöpaikka sijaitsee männyn juurella ja sen löytöpaikassa oli hiiltynyttä maata. Noin metrin päässä kirveen löytöpaikasta on paksu hiilikeskittymä. Tästä noin metrin päästä löytyi hiiltyneestä maasta pronssi/kuparipellin palanen. Tarkastuksessa löydettiin kiven juuresta noin 9 metriä kirveestä kaakkoon pieni pala kupari/pronssipeltiä. Noin 5-6 metriä kirveen löytöpaikasta etelään havaittiin kumpare ja kuoppa, mutta koekuopissa ei havaittu mitään tavallisuudesta poikkeavaa. Todennäköisesti kyse on tuulenkaadon synnyttämästä ilmiöstä.
Vuoden 2021 koekaivauksessa paikalta ei löydetty mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa, mutta alueelta löydettiin metallinilmaisimella ristiriipus ja veitsi yksittäisinä irtolöytöinä heti kuntan alta.

Lohimetsä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hirvikangas (1000046754) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hirvikankaan koillisrinteellä. Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan läpimitta n. 9 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Tervahauta sijaitsee keskellä aurattua avohakkuualuetta, vallin päällä ja kuopassa kasvaa varttunutta sekapuustoa.

Eteläjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 2 m korkean törmän päällä Eteläjoen kaakkoispuolella. Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, kuopan läpimitta n.7 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Tervahaudan päällä ja ympäristössä kasvaa varttunutta sekapuustoa.

Eteläjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Eteläjoen kaakkoispuolella noin 2 m korkean törmän päällä. Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan läpimitta n. 11 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu länteen, se on sortunut.

Eteläjoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella kankaalla Eteläjoelta noin 100 m luoteeseen kahden avohakkuualueen välissä. Tervahaudan läpimitta on n. 10 m, kuopan läpimitta n.5 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut.

Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella kankaalla Eteläjoen luoteispuolella törmän yläpuolella. Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, kuopan läpimitta n.9 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu etelään, se on sortunut.

Palokangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Palokankaan eteläpuolella, pientä puroa kohti viettävällä lounaisrinteellä. Tervahaudan halkaisija on 16 m, kuopan halkaisija 10 m syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Ympäristössä kasvaa varttunutta kuusivaltaista havumetsää, jota oli vastikään harvennettu.

Hirvikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hirvikankaan koillisrinteellä. Haudan halkaisija on 15 m, kuopan halkaisija 7 m syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Tervahaudasta koilliseen kasvaa varttunutta kuusivaltaista sekametsää, lounaassa taas nuorempaa, mäntyvoittoista kasvatusmetsää.

Taronkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kankaan koillisrinteellä. Tervahaudan halkaisija on 15 m, kuopan halkaisija 10 m syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Ympäristö on taimikkoa avohakkuiden jäljiltä.

Kylmävaara (1000046771) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kylmävaaran lounaisrinteellä. Tervahaudan halkaisija on 13 m, kuopan halkaisija 8 m syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Ympäristössä kasvaa hiljan harvennettua nuorta mäntymetsää.

Heinioja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on kaksi tervahautaa, keskikohdat noin 30 m toisistaan.
Kaakkoisempi tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 m ja siinä on selvä kaksoisvalli. Halssi osoittaa lounaaseen.
Luoteisempi tervahauta (N 7159886 E 482869) on halkaisijaltaan noin 12 m ja sen
halssi osoittaa länteen.
Molemmat sijaitsevat jyrkkärinteisen puronuoman laella, hyvin tiheässä sekametsässä. Heti niiden itäpuolelle on hiljattain (ilmeisesti noin vuoden sisällä) raivattu uudispelto (peltoa ei näy vielä joulukuun 2022 Maanmittauslaitoksen karttapohjilla). Pellon reuna rajoittuu aivan tervahautojen itälaidalle, raivaus ei vaikuta juurikaan tuhonneen rakenteita.

Kääriänoja 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi Kääriänoja 1:n ja Kääriänoja 2:n kaivaustutkimusten yhteydessä ja vietiin muinaisjäännösrekisteriin erillisenä uutena kohteena. (Kääriänoja 1 ja 2 tutkittiin kokonaisuudessaan pois kaivausten yhteydessä). Kohde sijaitsee noin 40 metriä pois tutkitun Kääriänoja 1:n reunalta kaakkoon. Kyseessä on halkaisijaltaan noin kaksi metrinen kasa samaa kuonaa, jota havaittiin tervahaudan Kääriänoja 1 ympäristöstä. Kuonan seasta havaittiin myös pieni kivi.
Kuonakasan luoteis- ja kaakkoispuolelta havaittiin lisäksi matalat pitkänomaiset painanteet. Kasan pinta otettiin suurelta osin esiin ja ympäristö haravoitiin metallinpaljastimella. Löytöjä ei kuitenkaan tehty. Kasan käyttötarkoitus jäi epäselväksi. Yksi mahdollisuus olisi, että vähäkivisellä alueella kuonaa olisi käytetty tulisijan rakentamiseen.
Tällöin paikalla voisi sijaita tervanpolttajien asumus.

Lampoaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 16 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pöljänpäänpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pöljänpäänpuron eteläpuoleisella rantatörmällä, aivan hakkuuaukean reunalla. Rantatörmän päällä, mukaan lukien tervahaudan valleilla, kasvaa eri ikäisiä kuusia. Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 9 m, ja romahtanut halssi suuntautuu pohjoiseen, alas törmää.

Pöljänpäänpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pöljänpäänpuron mutkassa, eteläpuoleisen rantatörmän, n. 50 m Kongasmäentiestä kaakkoon sijaitsee läpimitaltaan n 2,5 m ja n. 60 cm syvä kuoppa – inventointihetkellä kuoppa oli vielä lumen täyttämä, joten sen syvyys on arvioitu kairaamalla lumen läpi. Kairausnäytteissä kuopan pohjasta esiintyi osin nokisten hiekkakerrosten seassa vaihtelevasti 1–2 kerrosta hiiltä, yhteenlasketulta paksuudeltaan n. 7–12 cm. Näiden päällä oli hyvin ohut (n. 1 cm) huuhtoutumiskerros. Kuopan ympäristön huuhtoutumiskerros todettiin n. 10 cm paksuksi, joten kuopan pohjaa peittävän ohuen huuhtoutumiskerroksen voinee tulkita olevan selvästi nuorempi. Tämän perusteella kuoppa vaikuttaisi olevan useita satoja vuosia vanha pieni hiilimiilu.

Liminkangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu koilliseen.

Heinisuo (1000047019) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 9 m. Lidar-havainto, kohteessa ei päästy käymään ympäröivän suon vedenkorkeuden vuoksi.

Pykälämaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, kuopan n. 10 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen.

Teeriniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyyntikuoppa, jonka pituus on 2.9 m (W-E), leveys 2.6 m ja syvyys 1.3 m.

Kotikuiva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu koilliseen.

Vanha Liminpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 24 m, kuopan n. 11 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen. Peruskarttamerkintä ja lidar-havainto; inventoinnin aikana kohteessa ei päästy käymään, koska vesi ympäröivällä suolla oli niin korkealla.

Lintuoja leirintäalue (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Inventoinnissa todettu tervahaudaksi. Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja keskelle loivasti syvenevä, suppilomainen, syvyys noin 1,5 m, halkaisija valleineen noin 22 m. Tervahaudassa on kaksoisvallit. Vallien korkeus on noin 1,3 – 2 mm, halssi on eteläsivulla puron puolella. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Tervahaudan kohdalla kasvaa nuoria lehtipuita, muutoin maasto on mäntykangasta. Maaperä on hiekkaa.

Hamppulamminsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Soisalo & Keskinen 2022: Tervahauta sijaitsee loivalla luoteeseen viettävällä rinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 20 m ja keskiosan syvyys 1,5 m. Vallit nousevat pari metriä ympäröivästä maanpinnasta. Viisi metriä pitkä halssi suuntautuu lounaaseen. N 7153994 E 529311.

Hamppulamminsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Soisalo & Keskinen 2022: Tervahauta sijaitsee loivalla pohjoiseen kohti suota viettävällä rinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 20 m ja keskiosan syvyys 2 m. Vallit ovat 2 metriä korkeat. Viisi metriä pitkä ja 1,5 m syvä halssi suuntautuu alarinteeseen kohti pohjoista. N 7154043 E 529393.

Hamppulamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen. Rakennettu mahdollisesti aiemmin paikalla sijainneen tervahaudan viereen ja tilalle; tiheä aluskasvillisuus esti kuitenkin saamasta varmuutta asiasta.
Soisalo & Keskinen 2022: Tervahauta sijaitsee loivalla lounaaseen kohti Hamppulammin rantaa viettävällä hiekkaisella rinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 18 m ja keskiosan syvyys 2 m. Viisi metriä pitkä halssi suuntautuu alarinteeseen kohti rantaa. N 7154290 E 529567.

Hamppulamminkangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 8 m, ja halssi suuntautuu länsiluoteeseen.
Soisalo & Keskinen 2022: Tervahauta sijaitsee luoteeseen viettävällä moreeni rinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista sekametsää. Uusi metsätie on vahingoittanut sen kaakkois- ja itäreunan vallia. Sen halkaisija on noin 20 m ja keskiosan syvyys 1.5 m. Viisi metriä pitkä halssi suuntautuu alarinteeseen.
On raportissa nimellä Kuohusuo. N 7154163 E 530000.

Julkuvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 7 m, ja halssi suuntautuu itään.

Julkuvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Julkuvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 8 m, kuopan n. 4 m, ja halssi suuntautuu pohjoiseen.

Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan n. 9 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Hukkalanjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 22 m, kuopan n. 11 m, halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Karjalanaho 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviröykkiö, kooltaan n. 2 m x 1,5 m, korkeus 0,6 m. Röykkiön yli kulkee ajo-ura, joka on yhdeltä puolelta levittänyt röykkiön kiviä hieman. Röykkiön tarkoitusta tai ikää ei lyhyellä havainnoilla voitu määrittää, eikä ympäristöstä havaittu muita röykkiöitä.

Heinikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan n. 5 m, ja halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen.

Turisevansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, kuopan n. 6 m, ja halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Salmenjoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kongasjärven eteläosan ja Osmankajärven Turvakkokaarteen välisellä kannaksella, järvet yhdistävän Salmenjoen länsipuolella sijaitsee pyyntikuopparyhmä sekä joitakin muita kuoppajäännöksiä. Kohteessa on 6 selkeää pyyntikuoppaa, 3 todennäköistä pyyntikuoppaa, sekä 3 pienempää, mutta myös selvästi vanhaa kuoppajäännöstä.
pyyntikuoppa 5 / hiilimiilu: Pyöreä kuoppa, n 3 m halkaisija, n. 1 m syvä; kairanäyte kuopan pohjalta paljasti n. 30 cm hiilikerroksen, jonka alla savea; kuopan reunoilta kairassa näkyy 5-10 cm huuhtoutumiskerros, jonka alla n. 20 cm rikastumiskerros; ilmeisesti vanhempi pyyntikuoppa on otettu myöhemmin käyttöön hiilimiiluksi.

Arola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 23 m, kuopan n. 10 m, ja halssi suuntautuu länsilounaaseen.

Heiluanjärvi lounas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa sijaitsee rämeiden ympäröimällä kangassaarekkeella, alueella mäntyvoittoista sekametsää. Noin 65 m siitä pohjoiseen sijaitsee matala, mahdollisesti romahtanut, palaneen kiven ja nokimaan sekainen kiviröykkiö, oletettava tervapirtin kiuas (ei paikkatietoja).
Tervahaudan 1 läpimitta 16 m, kuopan läpimitta 7 m, halssi suuntautuu itään.

Mätässuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Ruuhiaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Lidar-havainto ja ilmoitus Metsähallituksen Pave-järjestelmässä. Tarkastettava.

Ruuhiaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 18 metriä. Lidar-havainto ja ilmoitus Metsähallituksen Pave-järjestelmässä. Tarkastettava.

Tammasuo itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 19 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tervasuo pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Kukkarovaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pierulampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustikkavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kekkosenkuiva 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kekkosenkuiva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Toukola (Työ- ja valmistuspaikat)

Myllyaro (Työ- ja valmistuspaikat)

Rautaisenpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hiltulanniemi (765010098) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ison Kiimasen etelärannalla, Hiltulanniemen pohjoisrannalla. Tällä kohtaa Ontojoelta tuleva kapeahko salmi laajenee suuremmaksi seljäksi. Maasto asuinpaikan kohdalla on tasaista ja matalaa, kosteahkoa sekametsää. Ranta on kivikkoinen, maaperä moreenia. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille kolmena keskittymänä noin 400 m:n pituiselta matkalta niemen pohjoisrannalta. Löydöt on poimittu vesijätöltä.
Kohteen paikkatietoja on muokattu ja tehty aluerajaus vuoden 1992 inventointiraportin perusteella.

Löytinsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 11 metriä. Maastokartta-merkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Löytinsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 10 metriä. Maastokartta-merkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Marjomäki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ilppari-ilmoitus.
Rajakivi sijaitsee Kainuun ja Pohjois-Karjalan maakunnan rajalla. Kivestä erottuu selkeästi vuosilukuhakkaus 1767. Kivi on todennäköisesti kaatunut. Kiven pituus on noin 1,1 metriä, leveys noin 0,6 metriä ja korkeutta noin 0,5 metriä. Kivestä noin kuuden ja seitsemän metrin päästä etelän suuntaan erottuivat mahdolliset kolmionmuotoiset viisarikivet. Lähempänä rajakiveä oleva viisarikivi on maanpinnasta mitattuna noin 50 cm korkea ja sitä on tuettu pienemmillä kivillä ja toinen viisarikivi on noin 40 cm korkea ja se vähän heilui.
Viisarikivien koordinaatit, ks. alakohteet.

Jokikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lokkilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Erittäin matala tervahauta, halkaisija noin 10 metriä, vallit noin 1,5 metriä paksut. Tervahaudan päältä on kulkenut metsätöissä ajoura. Ränni on suunnattu rinteeseen luoteispuolelle ja on noin 1,5 metriä leveä ja yhtä paksut vallit molemmin puolin, noin 8 metriä pitkä.

Könöskorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lukkarinvaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnan rajalla, yli 300 metriä korkean Lukkarinvaaran laella. Siellä on kaksi rajakiveä vierekkäin, toiseen on hakattu ristipäisen kruunun kuvio. Rajakiven koko on noin 50–55 cm, toinen on pienempi. Molemmat kivet on selkeästi asetettu pystyyn, mutta ovat nyt vähän kallellaan.
Rajakivien ympärillä havaittiin pystykiviä, jotka voidaan tulkita viisarikiviksi. Niitä on rajakivien länsi- ja pohjoispuolella noin 1,5 metrin päässä, kooltaan noin 35 cm. Rajakivien itäpuolella sijaitseva pystykivi on noin 60 cm korkea ja noin metrin päässä rajakivistä.
Rajakiven hakkauksen, ristipäisen kruunun koko, on noin 22 x 15 cm.

Paloniemi (1000047846) (Hautapaikat)
Keskiaikainen; Rannan läheisyydestä löytyi metallinetsinnässä kaksi poikkiteräistä nuolenkärkeä sekä kupariseoksisen padan katkelmia (löytöpvm. 19.7.2023).
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 27194.
Kohde on tarkastettu 13.7.2023. Ilppari-ilmoituksessa (ILM 26908) on löytynyt viiden sentin alalta usea metalliesine, mm. soljen neula ja hihnansolki. Löytäjä ilmoitti myös palaneesta luusta. Löytökohtaan tehtiin koekuoppa. Koekuopan profiilissa oli tummaa/nokista maata. Koekuopassa oli varsin runsaasti isojakin palaneen luun kappaleita, jotka poimittiin talteen. Kyseessä voi olla palokuoppahauta. ks. alakohteet.
Näiden esineiden löytäjä Kainuun Museon vastuuarkeologin pyynnöstä kävi tutkimassa metallipaljastimella alueen, josta oli löytöinä yllä mainitut kaksi poikkiteräistä nuolenkärkeä sekä kupariseoksisen padan katkelmia.

Siikalahti (777010060) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Saarijärven kaakkoisosassa olevan Siikalahden lounaisrannalla, Pitkäniemen talosta noin 400 m kaakkoon, viljelyspellolla.
Paikkatietoja on muokattu, koordinaatit on poimittu Matti Huurteen tarkastuskertomuksesta.

Uuranperä 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti on tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Ei selkeää vallia. Suuaukko koillisen suuntaan.

Uuranperä 7 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Miilu, halkaisija noin 4,5 metriä, vallit noin 1 m – 1,25 m paksut ja syvyyttä noin 0,6–0,8 metriä. Vallista otetussa kairanäytteessä näkyi pieni nokikerros.

Luulajanjoen Pitkäkoski (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajakivi sijaitsee Luulajanjoen Pitkäkoskessa, pohjoisrannalla, vedessä. Kivilohkareen silmämääräinen koko on noin 2,5 x 4 metriä ja korkeutta noin 1,5–1,75 metriä. Kiven päälle, etelärannan puolelle, on hakattu ympyräristi/ aurinkoristi ja sen alle luku ”1900”. Hakkauksen koko on noin 25 x 30 cm.

Kivirinne pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Marttila pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston mukaan kohteessa on tervahauta, halkaisija 15,7 metriä. Tarkastettava.

Valvola etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Murtosuo luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Maastokarttamerkintä. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 12,2 metriä. Tarkastettava.

Särkilampi koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 9,4 metriä. Tarkastettava.

Pohjalamminkangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 8,7 metriä. Tarkastettava.

Matosärkkä (1000048258) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 10,1 metriä. Tarkastettava.

Pohjalamminkangas (1000048259) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Maastokarttamerkintä. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 10,7 metriä. Tarkastettava.

Pohjalamminkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaleton lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Uuranmäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 13 metriä, vallit ovat 1,5 metriä leveät, hauta on noin 1,5 metriä syvä, ränni pohjoispuolella on sortunut, joka on noin 4 metriä pitkä. Pohjoispuolella tervahautaa näkyy kolme kuoppa, halkaisijoiltaan 0,5, 2,5 ja 2 metriä. Eteläpuolella on kolme kuoppaa, halkaisijoiltaan noin metrin.

Uuranmäki 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija noin 7 metriä, vallit noin 1,5 metriä ja hauta on noin 0,5 metriä syvä.

Pienivaara koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 14,5 metriä. Tarkastettava.

Mustikkavaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 14,7 metriä. Tarkastettava.

Varapuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 13,7 metriä. Tarkastettava.

Sirkkapuro 3 (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Sirkkapuron ja Neittäväntien välissä heti voimalinjojen länsipuolella purouomien pohjoisessa ja lännessä rajaamalla kankaanosalla on neljä maakuoppaa ja paikalta on rautakauden lopulle/viikinkiaikaa(?) ajoittuvia löytöjä. Alueella on myös pieni tervahauta.

Airikaisniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Airikaisniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Niemeläisniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Osmangankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla kaakkoon viettävällä moreenirinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista taimikkoa ja maanpintaa on taimikon alueella muokattu voimakkaasti. Tervahauta on säilynyt ehjänä. Sen halkaisija on noin 20 m ja keskiosan syvyys 1,5 m. Sen reunat kohoavat selvästi ympäröivästä maanpinnasta ja halssi suuntautuu alarinteeseen kohti kaakkoa.

Osmangankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla kaakkoon viettävällä moreenirinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista taimikkoa ja maanpintaa on taimikon alueella muokattu voimakkaasti. Tervahauta on säilynyt ehjänä. Sen halkaisija on noin 10 m ja keskiosan syvyys 1 m. Halssi suuntautuu alarinteeseen kohti kaakkoa.

Osmangankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla luoteeseen viettävällä moreenirinteellä, joka on alempana suopohjaista. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista taimikkoa. Tervahauta on ehjä ja siinä on selkeästi ympäristöstä erottuvat vallit. Sen halkaisija on noin 15 m ja keskiosan syvyys 1 m. Halssi suuntautuu luoteeseen. Tervahaudan ympäristössä on pieniä maa-aineksenottokuoppia.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla luoteeseen viettävällä moreenirinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista taimikkoa. Tervahauta on säilynyt ehjänä. Sen halkaisija on noin 10 m ja keskiosan syvyys 1 m. Halssi suuntautuu alarinteeseen kohti etelää.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee itään viettävällä moreenirinteellä. Sen ympärillä kasvaa havupuuvaltaista sekametsää. Tervahauta on säilynyt ehjänä. Sen halkaisija on noin 15 m ja keskiosan syvyys 1 m. Jyrkkäpiirteinen halssi suuntautuu alarinteeseen kohti itää.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla itään kohti suota viettävällä rinteellä metsäautotien päässä olevan kääntöpaikan vieressä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää ja itäpuolella on nuorta taimikkoa. Tervahauta on länsireunaltaan rikkoutunut metsäautotien ja sen vieressä kulkevan ojan teossa. Sen halkaisija on noin 20 m ja keskiosan syvyys 1,5 m. Viisi metriä pitkä ja 1,5 m syvä halssi suuntautuu alarinteeseen kohti pohjoista ja suota.

Kaarronkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hyvin loivalla länteen viettävällä moreenirinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 15 m ja keskiosan syvyys 1 m. Kymmenen metriä pitkä halssi suuntautuu länteen.

Kaarronkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella moreenikankaalla. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahaudan itä- ja pohjoispuolella maastossa on maa-aineksenottokuoppia, jotka todennäköisesti liittyvät sen rakentamiseen. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 23 m ja keskiosan syvyys 2 m. Halssi suuntautuu luoteeseen ja on yli 30 metriä pitkä. Halssiojalla on syvyyttä noin metri ja sen molemmin puolin on vallit.

Kaarronkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee jyrkän muinaisen rantatörmän länsirinteellä. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 12 m ja keskiosan syvyys 1 m. Kaksimetrinen halssi suuntautuu alarinteeseen kohti länttä.

Historiallinen; Suuri tervahauta sijaitsee tasaisella moreenikankaalla. Sen ympärillä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahauta on ehjä. Sen halkaisija on noin 25 m ja keskiosan syvyys 1,5 m. Leveä halssi suuntautuu pohjoiseen. Tervahaudan ympärillä on eripuolilla parinkymmenen metrin säteellä merkkejä maa-aineksen otosta. Se liittyy ilmeisesti tervahaudan rakentamiseen.

Kotila 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta, halkaisija 14,2 metriä. Tarkastettava.

Lumikangas (1000048503) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan noin 15 m läpimittaisen tervahaudan jäännökset. Tervahauta kokonaisuudessaan on joitakin vuosikymmeniä sitten metsäaurattu syvillä ja leveillä viilloksilla. Hauta on hahmotettavissa, mutta se on erittäin pahoin tuhoutunut.
Kohta on nuorehkoa mäntymetsää, jossa on runsaasti myös nuoria kuusia ja lehtipuita.

Merjansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on noin 12 m tervahauta. Halssi osoittaa lounaaseen.
Mäntyvaltaista metsää, moreenimaata.

Liejusuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja keskelle loivasti syvenevä, laakea, syvyys runsaat puoli metriä, halkaisija valleineen 11 m. Kairanäytteessä oli hiiltä, ei huuhtoutumiskerrosta. Halssi on alarinteen eli pohjoispuolen suunnalla.
Maasto on mäntypuuvaltaista havumetsää, maaperä vähäkivistä hiekkamoreenia. Tervahauta sijaitsee Liejusuon eteläpuolella, noin 10 km Ristijärven kirkosta pohjoiseen.

Matarapuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan pohja on pyöreähkö ja keskelle jyrkästi syvenevä, suppilomainen, syvyys noin 1,5 m, halkaisija valleineen 12 m. Kairanäytteessä oli hiiltä. Halssi on pohjoissivulla suon puolella.
Maasto on nuorta sekametsää, maaperä kivistä hiekkamoreenia. Alue on aurattu syvään ja uudistamiseen metsän uudistamisen yhteydessä. Silloin on vaurioitettu tervahaudan vallia kolmelta sivulta. Jyrkähkössä rinteessä oleva halssi ja valli sekä tervahaudan keskiosa ovat säilyneet.
Tervahauta sijaitsee Lumikankaan länsilaidalla, noin 12 km Ristijärven kirkosta luoteeseen.

Hyrynpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK aineiston perusteella paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on noin 12 metriä, Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Hyrynpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK aineiston perusteella paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on noin 17 metriä, Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Korteselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK aineiston perusteella paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on noin 8 metriä, Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pekankaarto (Työ- ja valmistuspaikat)

Talliräme (Työ- ja valmistuspaikat)

Pystönkoski (Työ- ja valmistuspaikat)

Tervajoki Palokangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Pahkala (Työ- ja valmistuspaikat)

Vitjaselkä (Työ- ja valmistuspaikat)

Pylkäs (1000048622) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on suuri tervahauta, joka on vaurioitunut metsänaurauksessa. Tervahaudan kokonaishalkaisija on jopa 25 m ja vallit ovat noin 5 m leveät. Kolme syvään aurattua ojaa menee tervahaudan läpi, eli valli on vaurioitunut 6 kohdasta. Haudan keskiosa on sen verran syvällä, etteivät auraukset ole vahingoittaneet kohdalla olevia rakenteita. Tervahaudan pohjalla on 25 cm hiilisen mustan hiekan kerros, minkä alta tavattiin tervan kovettama hiekkakerros. Halssi on idän puolella. Halssin ydinosa on säästynyt auraukselta. Tästä itään mahdollisesti jatkunut kaivanto valleineen on tuhoutunut suurelta osin aurauksessa ja siitä on jäljellä vain pieniä osia.
Vaurioista huolimatta tervahauta erottuu selkeästi ympäristöstään korkeine valleineen ja
syvine painanteineen. Lisäksi rakenteen keskeiset osat kuten halssi ja silmä ovat säilyneet.
Halssin itäpuolella on auraukselta säästynyt suuri 3 x 2 x 1 m turpeen peittämä kasa mustan
tervan kovettaman hiekan kappaleita. Mielenkiintoinen ja hieman epätavallisempi löytö kertoo todennäköisesti haudan pitkästä käytöstä. Kovaa tervahiekkaa on ehkä piikattu käyttökertojen välillä pois halssista ja haudan silmästä, missä tämä on hankaloittanut tervanjuoksutusta. Kappaleet on kasattu lähelle halssia.
Halssin suulta noin 35 m etelään on suuri tervapirtin kiuas. Mitoiltaan tämä on 2,5 x 2,5 x
0,6–0,7 m. Muoto on hieman suorakulmainen. Kivet ovat selvästi nokisia. Pääosa on halkaisijaltaan 10–20 cm. Kiuas on säilynyt nähtävästi täysin ehjänä vain 4 m leveällä kannaksella ojien välissä. Maaston perusteella kiukaaseen liittynyt rakennus on ehkä ollut lounas–koillinen-suuntainen, sillä maa laskee kaakon suuntaan. Rakennus lienee ollut sen verran suuri, että sen jäännökset ovat voinut säilyä osittain, vaikka ojat ovat leikanneet sen halki. Suurempaan pirttiin viittaa kiukaan koko sekä se, että suuren tervahaudan poltto lienee vaatinut hieman isomman miesjoukon.

Kalma-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalma-aho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Halkoniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Halkoniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikanaho pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Autiolahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Noronpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi tervahautaa. Ne sijaitsevat vierekkäin Möykkysenmäen eteläisellä alarinteellä Noronpuron koillispuolella. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.
tervahauta 1: halkaisija on 16 m, kuopan syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu lounaaseen.

Noronpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Möykkysenmäen kaakkoisrinteellä, haudan halkaisija on 15 m, matala kuoppa, halssi suuntautuu etelään, pituus 4 m. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Möykkysenmäki itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Möykkysenmäen itärinteellä, haudan halkaisija on 12 m, matala kuoppa, halssi suuntautuu itään. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Noronpuro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Möykkysenmäen kaakkoisrinteellä, haudan halkaisija on 10 m, matala kuoppa, halssi suuntautuu kaakkoon. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Lakkasuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin, jotka sijaitsevat Möykkysenmäen itärinteellä hiekkatasanteella Lakkasuon itäpuolella. Ympäristö on avohakattu.
tervahauta 1: halkaisija on 15 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu koilliseen.
tervahauta 2, ks. alakohteet

Möykkysenmäki länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Möykkysenmäen länsipuolella pienellä mäellä, haudan halkaisija on 17 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu länteen, pituus 4 m. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Tihisenvaara itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tiihisenvaaran itäpuolella, matalalla harjanteella kahden nevan välissä. Haudan halkaisija on 17m, matala kuoppa, halssi suuntautuu koilliseen. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Tihisenvaara pohjoinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tihisenvaaran pohjoispuolella Valkeisjärven laskevan puron pohjoispuolella, haudan halkaisija on 19 m, kuopan syvyys 0,7 m, halssi suuntautuu lounaaseen, Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Tihisenvaara pohjoinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tihisenvaaran pohjoispuolella Valkeisjärven laskevan puron pohjoispuolella, haudan halkaisija on 13 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelään. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Tihisenvaara pohjoinen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tihisenvaaran pohjoispuolella Valkeisjärven laskevan puron pohjoispuolella, haudan halkaisija on 12 m, kuopan syvyys 0,6 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä, erirakenteista metsää.

Loukonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Loukonsuon koillispuolella, haudan halkaisija on 13 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu koilliseen. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tiihisenvaaran pohjoispuolella Valkeisjärven laskevan puron pohjoispuolella, törmän yläpuolella. Haudan halkaisija on 19 m, kuopan syvyys 0,9 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Ympäristö on erirakenteista metsää.

Historiallinen; Kaksi tervahautaa sijaitsee vierekkäin Tihisenvaaran pohjoispuolisella länsirinteellä puron pohjoispuolella. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsää, erirakenteista metsää.
Tervahauta 1: halkaisija on 15 m, kuopan syvyys 0.7 m, halssi suuntautuu koilliseen.

Tihisenvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tihisenvaaran itäisellä ylärinteellä, haudan halkaisija on 11 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu kaakkoon. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä, erirakenteista metsää.

Tihisenvaara lounas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tihisenvaaran lounaisella alarinteellä, haudan halkaisija on 12 m, kuopan syvyys 0,5 m, halssi suuntautuu etelälounaaseen. Ympäristö on nuorta kasvatusmetsikköä.

Torvelankangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tarkastuskäynnin yhteydessä dokumentoitiin kohteessa mahdollisesti kaksi talonpohjaa ja 12 peltoröykkiötä. Dokumentoitujen peltoröykkiöiden läheisyydessä havaittiin useita röykkiöitä lisää. Informantin antaman tiedon perusteella alueella voisi olla yhteensä noin 20 peltoröykkiötä.
Talonpohja 1 dokumentoitiin ensi kahtena suurena vierekkäisinä peltoröykkiönä. Niiden ympärillä näyttää olevan vallit, jotka ovat noin 0,75 m leveät, 0,5 m korkeat. Röykkiöiden päällä kasvaa puita, joista huomiota herätti kahden männyn koot, sillä ne ovat paksuuden ja korkeuden perusteella hyvin vanhat (ei-ammattilaisen arvio on 120 - 150 vuotta). Röykkiöiden halkaisijat ovat noin kaksi metriä ja korkeutta noin 1,25 - 1,5 m.

Puukkolahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kulmajärven etelärannalla Puukkolahden suulla. Asuinpaikkalöytöjä on tullut esille kolmesta eri kohtaa noin 500 m:n matkalta. Asuinpaikka-alue on nykyisin hyvin kulunutta, alavaa ja vetistä aluetta. Ehjää asuinpaikka-aluetta tuskin lienee enää jäljellä.

Hyyrönpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Maastokarttamerkintä. Halkaisija 20,8 metriä. Tarkastettava.

Kuoppamäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreä ja kumpumainen miilunpohja, jonka halkaisija on noin 12 metriä. Miilunpohjan ympärillä on erikokoisia kuoppia, osa ojamaisia, jotka ovat 1,6-3 metriä leveitä ja noin 30 cm syviä. Kummun päällä kasvaa mäntyjä ja kuoppien ympäristössä koivuja. Alueella on jonkin verran vanhoja kantoja, aluskasvillisuutena sammal, puolukka, kanerva ja jäkälä.
Miilun keskelle tehdyssä koepistossa kuntan alla oli hiilensekaista nokimaata, jonka seassa oli isompia hiilenkappaleita. Alueella sijaitsee myös muita hiilimiiluja.

Kuoppamäki 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreä ja kumpumainen miilunpohja, jonka halkaisija on noin 14 metriä. Miilunpohjan ympärillä on erikokoisia kuoppia, osa ojamaisia, jotka ovat 2,3-3 metriä leveitä ja noin 40-50 cm syviä. Matala miilunpohja erottuu aluskasvillisuuden seasta heikosti. Kummun päällä kasvaa mäntyjä ja kuoppien ympäristössä koivuja. Aluskasvillisuutena sammal, puolukka, kanerva ja jäkälä.
Miilun keskelle tehdyssä koepistossa kuntan alla oli hiilensekaista nokimaata, jonka seassa oli isompia hiilenkappaleita. Alueella sijaitsee myös muita hiilimiiluja.

Kuoppamäki 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pyöreä ja kumpumainen miilunpohja, jonka halkaisija on noin 13 metriä. Miilunpohjan ympärillä on erikokoisia kuoppia, jotka ovat noin 1,5-2,5 metriä leveitä ja noin 40 cm syviä. Kummun päällä kasvaa mäntyjä ja kuoppien ympäristössä koivuja. Aluskasvillisuutena sammal, puolukka, kanerva ja kataja.
Miilun keskelle tehdyssä koepistossa kuntan alla oli hiilensekaista nokimaata. Alueella sijaitsee myös muita hiilimiiluja.

Historiallinen; Pyöreä ja kumpumainen miilunpohja, jonka halkaisija on noin 14 metriä. Miilunpohjan ympärillä on erikokoisia kuoppia, osa ojamaisia, jotka ovat 1,4-3 metriä leveitä ja noin 30-80 cm syviä. Kummun päällä kasvaa mäntyjä ja koivu. Aluskasvillisuutena sammal, puolukka, kanerva ja kataja.
Miilun keskelle tehdyssä koepistossa kuntan alla oli hiilensekaista nokimaata, jonka seassa oli isompia hiilenkappaleita. Alueella sijaitsee myös muita hiilimiiluja.

Historiallinen; Pyöreä ja kumpumainen miilunpohja, jonka halkaisija on noin 11 metriä. Miilunpohjan ympärillä on seitsemän kuoppaa, jotka ovat 2-2,5 metriä leveitä ja noin 40-50 cm syviä. Kummun päältä oli hakattu puut, kuoppien vierellä kasvoi mäntyjä ja koivuja. Aluskasvillisuutena puolukka ja jäkälä.

Rönty 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija 12,4 metriä.
Tarkastus 2024: Kohteessa on tervahauta. Sillä oli säilynyt varsin hyvin pitkä halssi, 10-12 metriä. Halssilla 2,5 metriä leveät vallit, sen suunta on koilliseen.
Tervahauta on matala, noin 0,5 metriä syvä. Sillä on ollut ehkä noin 2,5 metriä leveät vallit. Se lienee rapautunut metsätöiden yms. yhteydessä. Tervahaudan päällä kasvoi varsin vanhoja ja paksuja puita.

Rönty 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija 13,2 metriä.
Tarkastus 2024: Tervahauta on pyöreä, 2,5 metriä leveät vallit, reilun metrin syvä. Suuaukko / halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen. Sen pituus on noin 2 metriä ja vallit ovat olleet noin 2 metriä leveät. Halssi on voinut olla pitempikin, mikä on mahdollisesti tuhoutunut metsähoitotoimenpiteissä. Haudan päällä kasvaa vanhoja ja paksuja puita. Halkaisija maastossa askelin mitattuna on noin 12 metriä.

Lähdesuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on hiilimiilu, jonka halkaisija on noin 12-13 metriä. Miilun ympärillä on neljä kuoppaa, joiden koot ovat noin 2x5, 2x2, 3x4 ja 2x2 metriä, syvyyttä kuopilla on 60 - 100 cm.

Syväharju Kökkölä (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Alueella on kaksi kuoppaa, jotka ovat mitoiltaan noin 2x2,5 ja 2x2 metriä. Syvyyttä supilomaisilla kuopilla on noin 60 cm. Koordinaatit ovat lähempänä suota olevan kuopan. Toinen isommista kuopista sijaitsee tästä n 15 metriä pohjoiseen. Alueella on myös kolme pientä kuoppaa, joiden halkaisija on noin 1 metri. Kuoppien tarkempi luonne ei ole selvillä. Pienemmät kuopat voivat olla tervan valmistukseen liittyviä ylös kaivettujen kantojen kuoppia.

Pyöriäsuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan noin 18 metrinen tervahauta.

Hautajärvi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Noin 60 metriä Hautakärven rannasta lounaaseen hakkuuaukealta on löydetty yhteensä kahdeksan kvartsiitti-iskosta kahdesta kohtaa, jotka sijaitsivat noin viiden metrin päässä toisistaan. Äestysurasta löytyi viisi iskosta pintapoimintana ja kolme äestysuran pohjalle tehdystä koekuopasta. Koepistossa haivattiin myös likamaata ja hiiltä/nokea, lisäkis paikalla oli ainakin kaksi rapautunutta kiveä, mahdollisesti tulenpidon jäljliltä. Lähiympäristöstä ei enempiä asumiseen viittaavia löytöjäötehty, joten kyseessä lienee varsin pienilainen asuin-/leiripaikka.

Sirkkapuro 4 (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Sirkkapuron pohjoisrannalla on kaksi maakuoppaa noin 5 metrin metrin päässä toisistaan. Kuoppien halkaisija on noin 1,5 metriä ja syvyys 60-70 cm. Maannoksen perusteella kuopat vaikuttavat esihistoriallisilta. Hakkuuaukealla olevat kuopat ovat ehjiä. Näistä noin 40 metriä itään on yksittäinen kuoppa, jonka halkaisija on noin 2,5 metriä ja syvvys puolisen metriä. Kuopan ympärillä on loiva valli.

Sirkkakaarto 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan noin 16-18 metrinen tervahauta, jonka halssi on pohjoiseen. Lähistöllä on vanhaa pienimuotoista hiekanottoa. Vajaat 20 metriä etelään tervahaudasta on kuoppa, jonka ala on noin 3 x 2,5 metriä ja syvyys noin 80 cm. Kuoppa vaikuttaa nuorehkolta, mutta ei liittyne alueen hiekanottoon. Tervahaudasta noin 40 metriä kaakkoon on löydetty yksittäinen reiällinen kuparipellin pala (alakohde). Sen löytöalueella ei kuitenkaan ole havaittavissa maan pinnalle erottuvia rakenteita tms. Löydön liittyminen tervahautaan ajallisesti on epävarmaa, se lienee tätä vanhempi.

Sirkkakaarto 5 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Noin neljä metriä tieurasta etelään on yksittäinen ehjä maakuoppa, jonka halkaisija 3,5 - 4 metriä ja syvyys noin 50-60 cm.

Sirkkakaarto 6 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Paikalla on yksittäinen maakuoppa, jonka halkaisija on noin 4 metriä ja syvyys noin 50 cm. Matalan vallin ympäröimän kuopan yli on osin ajettu metsäkoneella, mutta kuoppa on jokseenkin ehjä

Syväharju NE (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Neittäväntien eteläpuolella olevan harjanteen päällä noin 40 metriä tiestä on ainakin yksi kuoppa, jonka ala on noin 1,2 x 2,5 metriä ja syvyys noin 30 cm. Paikalla on myös toinen jokseenkin samankokoinen, mutta epämäärisempi kaupanne. Kuoppien luota on löydetty mahdollisesti rautakautinen telso/putkikirves. Kuoppien tarkempi laatu ja ajoitus ei ole tiedossa, mutta löytö viittaa mahdollisuuteen, että kohde olisi rautakautinen.

Pyöriäsuo etelä 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Neittäväntien pohjoispuolella on matalalla harjanteella yksittäinen kuoppa, jonka halkaisija on noin 3 metriä ja syvyys 40-50 cm.

Keskimäisenpuro (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Paikalla on yksittäinen maakuoppa, jonka ala on noin 2 x 1,5 metriä ja syvyys noin 30 cm. Maannoksen perusteella kuoppa vaikuttaa iäkkäältä. Kuopan läheltä on löydetty mahdollisesti rautakautinen keihäänkärki (KM 45371).

Mikkola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kiviesineen katkelma on löytynyt Oulujärven kaakkoisosassa olevasta Käkisaaren kylästä, Mikkolan talosta noin 100 m etelään olleesta perunamaasta, perunannoston yhteydessä syksyllä 2002. Maaperä alueella on peltomultaa.
Inventointi 2023: Paikalta on toimitettu löytöinä Kansallismuseon kokoelmiin kaksi pellosta löytynyttä kiviesinettä vuosina 2004 ja 2006. Kohde oli syksyllä 2023 muinaisjäännösrekisterissä kivikautisena löytöpaikkana. Ilmoitettu löytökohta sijaitsee noin 60 m Mikkolan talosta itään, hyvin loivasti etelään laskevalla pellolla. Paikka on noin 2 m Oulujärven nykyisen pinnan (122,7 mmpy) yläpuolella, ja nykyinen ranta on lähimmillään noin 70 m päässä lounaassa. Inventoinnissa tavattiin Mikkolan talon asukas, joka oli tietoinen aiemmista löydöistä. Pellolla, jossa aikaisempi löytökohta on, oli inventoinnin aikaan kolme melko laajaa aluetta, joilla maa oli sadonkorjuun jälkeen muokattu ja sadeveden huuhtoma. Havaintomahdollisuudet olivat näillä alueilla hyvät. Muu osa pellosta oli nurmen peitossa. Lähinnä Mikkolan taloa olleella muokatulla alueella ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Aikaisempi löytökohta on kuitenkin ilmoitettujen koordinaattien mukaan tämän alueen itäreunan tienoilla. Kahdella muulla muokatulla alueella edellisen itäpuolella, sen ja noin 60 m päässä idässä olevan Käkisaarentien välissä, asuinpaikkalöytöjä (kvartsi-iskoksia, -ytimiä ja -esineitä) oli kokoa alueella runsaasti ja alueen kaakkoisosassa hyvin tiheässä. Löydöistä kerättiin talteen vain osa (useita kymmeniä kvartseja). Pohjoisempi löydöllinen muokattu alue käsitti pohjoisessa olevan omakotitontin (kiinteistötunnus 205-416-18-22) eteläosassa olevan pelloksi merkityn alueen lukuun ottamatta sen pohjoisinta kulmaa. Eteläisempi löydöllinen muokattu alue on Mikkolan talon (kiinteistötunnus 205-416-18-30) peltoa. Topografian perusteella on mahdollista, että asuinpaikka jatkuu itään Käkisaarentien itäpuolelle, mutta siellä pelto oli kasvipeitteinen, joten asiasta ei saatu havaintoja.
Aikaisempi löytökohta aikaisemmilla koordinaateilla on alakohteena.

Varpaniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla, jossa maaperä on vähäkivistä hiekkamoreenia. Ympäristössä kasvaa vanhaa, harvaa mäntymetsää. Tervahaudan kuopan läpimitta on noin 9 m. Kuoppa on hyvin matala, vain noin puoli metriä. Näyttää siltä, että se on osittain täyttynyt eläinten valleihin kaivamista koloista peräisin olevalla hiekalla. Valli on leveä ja ulkopuolelta noin metrin korkuinen. Kokonaisläpimitta on noin 16 m. Halssi on pohjoisessa. Sen jatkeena olevan tervanlaskukuopan pituus on noin 3 m, leveys 1,5 m ja syvyys 0,5 m. Tervahaudan luoteislaidalla vallissa on ulkoreunalla pieni kaivanto, jonka päällä on katteena peltilevyjä. Kyseessä on ehkä kesämökkiläisten kellarikuoppa.

Varpaniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee 150 metriä Varpaniementien ja Rännihiekkaan johtavan metsätien risteyksestä lounaaseen, loivasti luoteeseen viettävässä mäntymetsässä. Tervahaudan kuoppa on suhteellisen jyrkkäreunainen ja halkaisijaltaan noin 6 metriä ja syvyydeltään noin metrin. Tervahauta valleineen on halkaisijaltaan noin 15 metriä. Tervahaudan valli kohoaa noin 0,5 metriä ympäröivän metsämaaston yläpuolelle. Tervahaudan pohjoisessa vallissa on halssin jäänne. Tervahaudan eteläisen vallin välittömässä läheisyydessä on moderni maanottokuoppa, jonka eteläisessä profiilissa on havaittavissa selkeitä hiilikerroksia, jotka ovat mahdollisesti jäänteitä toisesta jo tuhoutuneesta tervahaudasta.

Varpaniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 300 metriä Varpaniementien ja Vonganlahdentien risteyksestä koilliseen ja noin 35 metriä Vonganlahdentiestä pohjoiseen. Tervahauta sijaitsee sekametsän reunassa tiheästi nuorta koivua kasvavalla hakkuualueella. Tervahaudan kuoppa on halkaisijaltaan noin 8 metriä ja syvyydeltään noin 1,5 metriä. Muodoltaan kuoppa on suhteellisen jyrkkäreunainen. Valleineen tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan itäisessä vallissa on havaittavissa halssin jäännös. Sekä tervahaudan kuoppa, että valli kasvavat nuorta koivua.

Kangas (1000049799) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee 150 metriä Uimaniementien päästä koilliseen, noin 75 metrin päässä Uimaniemen pohjoisesta rannasta. Ympäröivä maasto on suhteellisen tasaista sekametsää. Tervahaudan kuoppa on jyrkkäreunainen ja noin 1,5 metriä syvä. Kuoppa on halkaisijaltaan noin 6 metriä. Kuopan ympärillä on paksu valli, joka kohoaa noin metrin ympäröivän maaston yläpuolelle. Tervahaudan halkaisija valleineen on noin 12 metriä. Tervahaudan etelävallissa on selkeästi erottuva halssioja, joka on pituudeltaan noin 2 metriä ja leveydeltään noin metrin. Sekä tervahaudan kuoppa, että vallit kasvavat nuorehkoa koivua ja mäntyä.

Isokangas (1000049800) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 475 metriä Vuottolahdentiestä pohjoiseen ja 400 metriä Valtalanniementiestä itään tiheässä sekametsässä. Tervahaudan kuoppa on suhteellisen loivareunainen ja noin metrin syvä. Kuopan halkaisija on noin 7 metriä. Tervahaudan halkaisija valleineen on noin 15 metriä. Vallit kohoavat noin metrin ympäröivän maaston yläpuolelle. Vallin luoteisosassa on havaittavissa halssin jäännös. Sekä tervahaudan kuoppa, että ympäröivät vallit kasvavat nuorta koivua, lisäksi kuopan päälle on kaatunut useita pieniä puunrunkoja.

Nurmisaari (1000049801) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa sijaitsee lähekkäin kaksi tervahautaa. Ne sijaitsevat Nurmisaaren kaakkoiskärkeen johtavan polun pohjoispuolella. Kaakon puoleinen tervahauta sijaitsee noin 80 metriä edellä mainitusta polusta pohjoiseen noin 80 metrin etäisyydellä Nurmisaaren itäisestä rannasta.
Kaakkoisen tervahaudan kuopan halkaisija on 10 metriä ja syvyys 120 cm. Kuoppa on muodoltaan laakea. Ympäröivä valli on teräväreunainen, korkeus ulkopuolelta mitattuna 1 m. Vallissa on havaittavissa halssi suunnassa lounas-etelälounas. Halssin kohdalla vallissa on painauma. Tervanlaskukuopan pituus on 5 m ja leveys 2 m. Laskukuoppa on matala ja siitä lähtee oja länteen.
Luoteinen tervahauta sijaitsee edellä mainitusta tervahaudasta noin 25 metriä luoteeseen. Tervahaudan kuoppa on halkaisijaltaan noin 5 m ja syvyydeltään 0,3 m. Kuoppa on muodoltaan laakea. Kuoppaa ympäröi matala ja loivapiirteinen valli, jonka korkeus suhteessa ympäröivään maastoon on alle 0,5 metriä. Tervahaudan halkaisija valleineen on noin 10 metriä. Tervahaudan läntisessä vallissa on havaittavissa halssin jäänne matalana painaumana. ks. alakohteet.

Mustataival (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee luoteeseen laskevalla rinteellä. Maaperä on hiekkamoreenia. Ympäristössä on nuorta metsää, enimmäkseen tiheää lepikkoa, mutta tervahaudan sisälle on hakkuussa jätetty vanhempia kuusia. Tervahaudan laakean kuopan läpimitta on noin 11 m ja syvyys enimmillään noin metrin. Yläreuna on ylempänä rinteessä kuin alareuna. Valli on hyvin matala, paitsi alarinteen puolella korkeimmillaan noin 1,5 m. Halssin paikka on luoteessa. Sen kohdalla on haudan sisäpuolelle ulottuva painanne. Laskukuoppa on pitkä ja leveä, mutta täyttynyt osittain vallista valuneella maalla, ilmeisesti eläinten kaivelun seurauksena.
Tervahaudasta noin 20 m pohjoiseen havaittiin kiviröykkiö, todennäköisesti tervapirtin kiuas. Sen läpimitta on 2-2,5 m ja korkeus 50-80 cm. Röykkiö on kekomainen ja rakenteeltaan tiivis. Kaira ei uponnut siihen kovinkaan syvälle, mutta joissakin kohdissa todettiin kairaamalla kivien välissä olevan 10 cm paksun puhtaan hiekan kerroksen alla useiden senttimetrien paksuinen nokimaakerros, jossa oli hiilen paloja. Röykkiön ympärillä ei voinut hahmottaa rakennuksen perustuksia tai muita rakennusjäännöksiä. Isojakokartassa (Ståhlberg 1847a) ei ole paikalle merkitty asutusta, viljelyksiä eikä myöskään tervahautaa. Rinteen juurta lounaaseen kulkee kartassa talvitien pohja. ks. alakohteet.

Löytölä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 150 metriä Salmenrannantiestä itään, noin 75 metrin päässä rannasta. Ympäröivä maasto on suhteellisen avointa sekametsäkangasta. Tervahaudan kuoppa on reunoiltaan jyrkähkö ja noin metrin syvä. Kuoppa on halkaisijaltaan noin 7 metriä. Tervahauta valleineen on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Valleissa ei havaittu selkeää halssin jäännettä. Tervahaudan itä- ja koillisvallin ulkoreunassa havaittiin resentit kaivannot, jotka ovat mitoiltaan noin 4 x 4 metriä.

Löytölä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntymetsäkankaalla noin 45 metriä Salmenrannantiestä itään. Tervahaudan kuoppa on halkaisijaltaan noin 5 metriä ja syvyydeltään alle 0,5 metriä ja muodoltaan hyvin loivarinteinen. Kairauksen perusteella vaikuttaa siltä, että osa vallien hiekasta on valunut kuopan pohjalle ja osin täyttänyt sen. Tervahautaa ympäröivät vallit ovat hyvin matalat ja kohoavat alle 0,5 metriä ympäröivän maaston yläpuolelle. Koillisvallissa on halssin jäänne, joka on leveydeltään noin metrin ja pituudeltaan noin 2 metriä.

Huovila (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla noin 20 m etäisyydellä Oulujärven rannasta. Maaperä on vähäkivistä hiekkamoreenia. Ympäristössä kasvaa vanhaa havupuuvaltaista metsää. Tervahaudan laakean ja matalan kuopan läpimitta on noin 10 m. Valli on leveä, ja siinä näyttäisi paikoitellen erottuvan kaksi rinnakkaista harjaa. Kokonaisläpimitta on noin 20 m. Näyttää mahdolliselta, että suuremman tervahaudan keskiosaan on myöhemmin kunnostettu pienempi tervahauta (tai hiilimiilu). Valli on ulkoreunalta jyrkkä ja noin 1,5 m korkea. Vallin ulkoreunalla on useissa kohdissa pieniä, jyrkkäreunaisia kaivantoja, joista maa on kasattu niiden reunoille. Nämä näyttävät kellarikuopilta. Haudan eteläreunalla vallissa on suurempi kaivanto, josta kaivettu maa on ilmeisesti viety pois (maan pinnan yläpuolella oleva valli on ollut hyvä hiekanottopaikka erityisesti talvella). Tervahaudan halssi ja laskukuoppa ovat ilmeisesti tällöin hävinneet, koska niitä ei näy tervahaudan muilla reunoilla.

Kotaniemi (1000049806) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kotaniemen lounaisosassa, lounaaseen laskevalla hiekkamoreenirinteellä, noin 50 m päässä Oulujärven rannasta. Maan pinta on ympäristössä paikoin kivistä. Alueella kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahaudan suppilomaisen kuopan läpimitta on noin 9 m ja syvyys 140-180 cm (vallin reuna alempana alarinteen puolella). Vallin harja taittuu terävästi jyrkäksi ulkoreunaksi. Valli on ulkopuolelta melko korkea, enimmillään noin 2 m alarinteen puolelta. Kokonaisläpimitta on noin 15 m. Halssi on lounaassa. Sen jatkeena rinteessä olevan matalan, rinteeseen avautuvan tervanlaskukuopan pituus on noin 4 m ja leveys 1,2 m. Tervahauta on hyväkuntoinen.

Paskoniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasmaastossa, hyvin matalan kumpareen luoteispäässä. Metsä sen ympärillä on tiheää nuorta metsää. Haudan kohdalle on jätetty siinä kasvavat vanhat kuuset, mutta niiden alla kasvaa tiheässä nuorempia puita. Kotaniementie kulkee aivan haudan vierestä sen eteläpuolella. Tervahaudan kuopan läpimitta on noin 11-12 m ja syvyys 140-180 cm. Valli on leveä ja tasalakinen, ulkopuolelta noin metrin korkuinen. Kokonaisläpimitta on noin 19 m. Halssi on alarinteen puolella lounaassa, ja sen kohdalla vallissa on painuma. Tervanlaskukuopan vallin ulkopuolella on täynnä kaatuneita puita ja risuja.
Tervahauta on merkitty vuoden 1847 Isojakokarttaan (Ståhlberg 1847)

Suvipekantie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Suvipekantien itäpuolella tien välittömässä läheisyydessä. Tervahaudan kuoppa on halkaisijaltaan noin 7 metriä ja syvyydeltään noin 1,5 metriä. Kuopan reunat ovat jyrkkäreunaiset. Kuoppaa ympäröi leveä valli, joka kohoaa yli metrin ympäröivän maaston yläpuolelle. Tervahaudan halkaisija valleineen on noin 15 metriä. Vallit ovat suurelta osin tuhoutuneet myöhemmän maankäytön seurauksena. Läntisessä vallissa on noin 4 x 4 metrinen neliskulmainen kivetty kaivanto, todennäköisesti suhteellisen modernin maakellarin jäänne. Luoteisvallissa on resentti kuoppa, mitat noin. 1 x 5 metriä, syvyys 1 m. Pohjoisvallissa on edelleen käytössä oleva resentti maakellari. Koillispuolen vallissa on havaittavissa osin tuhoutunut halssiojan ja laskukuopan jäänne. Itäkoillisessa vallissa on resentti kaivanto, mitat 1 x 4 m, syvyys 1 m. Itäisessä vallissa on resentti kaivanto, mitat 1 x 5 m, syvyys 1 m. Kaakkoisvallissa on 2 x 3 metrinen kaivanto, joka on myös mahdollinen maakellarin jäänne.

Erkkola (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tomperintiestä 200 metriä etelään ja 30 metriä Erkkolan kohdalta Tomperintieltä etelään kääntyvän metsätien länsipuolella. Tervahaudan kuoppa on halkaisijaltaan noin 5 metriä ja syvyydeltään noin 1,5 metriä. Valleineen tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Lounaisessa vallissa on havaittavissa halssin jäänne ja laskuoja, jonka pituus on noin 4 metriä.

Apajakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivasti lounaaseen laskevalla kankaalla, jossa maaperä on vähäkivistä hiekkamoreenia. Paikalla kasvaa mäntymetsää. Tervahaudan kuoppa on matala ja laakea. Kuopan läpimitta on 11-12 m ja syvyys 80 cm. Vallin harja taittuu terävästi jyrkäksi ulkoreunaksi. Valli on ulkopuolelta matala, korkeudeltaan noin puoli metriä. Tervahaudan kokonaisläpimitta on noin 15 m. Halssi on lounaassa. Se ja tervanlaskukuoppa ovat rikkoutuneet, kun niiden läpi on kaivettu jyrkkäreunainen oja, joka jatkuu hieman viistosti etelään parikymmentä metriä.

Vuottoniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasmaastolla, harjanteen reunalla. Pohjoisessa maan pinta on tervahaudan tasolla, muissa suunnissa se laskee, jyrkimmin kaakossa. Maaperä on hiekkamoreenia. Paikalla kasvaa nuorta metsää. Tervahaudan ympäristö on muokattu hakkuun jälkeen, mutta tervahaudan sisällä maan pinta on ehjä. Tervahaudan kuoppa on laakea. Kuopan läpimitta on 8 m ja syvyys 1 m. Valli on leveä ja tasalakinen. Sen korkeus on ulkopuolelta noin metri, kaakossa noin puolitoista metriä. Tervahaudan kokonaisläpimitta on noin 15 m. Halssi on kaakossa. Halssin suussa vallissa on ladottu kiviseinä ja sen alla ojamainen kuoppa (pituus 2 m, leveys 1 m, syvyys 1 m). Kauempana vallista tervanlaskukuoppa laajenee, mutta sen ulkoreunat ovat rikkoutuneet äestyksessä.

Vuottoniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasmaastolla, matalan, loivapiirteisen harjanteen itäreunalla. Maaperä on hiekkamoreenia. Ympäristössä on harvaa sekametsää. Tervahaudan kuoppa on suhteellisen syvä ja suppilomainen. Kuopan läpimitta on 8 m ja syvyys 1,4 m. Valli on kapea ja teräväharjainen. Sen korkeus on ulkopuolelta noin metri, koillisessa vähän enemmän. Tervahaudan kokonaisläpimitta on noin 11 m. Halssi on koillisessa. Tervanlaskukuoppa on muodoltaan säännöllinen, pituus 4 m, leveys 1,5 m ja syvyys enimmillään 1,5 m tervahaudan vallissa. Kuopan pohja nousee loivasti vallista ulospäin, ja kuoppa avautuu laskevaan rinteeseen. Tervahauta on täysin ehjä.

Koiraniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasmaastossa, matalan, loivapiirteisen harjanteen koilliseen laskevalla reunalla. Maaperä on melko kivistä hiekkamoreenia. Tervahaudassa ja sen ympäristössä kasvaa tiheää pensaikkoa ja nuorta puustoa. Tervahaudan koillislaita ulottuu sähkölinjalle, jossa pensaikkoa oli inventoinnin aikaan raivattu ja näkyvyys parempi. Tervahaudan kuoppa on matala ja laakea. Kuopan läpimitta on 9 m ja syvyys enimmillään metri. Valli on leveä ja matala. Pensaikko ja mättäikkö vaikeuttaa havainnointia tervahaudan sisällä. Tervahaudan kokonaisläpimitta on 16 m. Halssi on koillisessa ja ehjä. Tervanlaskukuoppa sen edustalla on muodoltaan säännöllinen ja jyrkkäreunainen, pituus 5 m, leveys 2 m ja syvyys 1,5 m. Siitä kaivettua maata on koottu valleiksi kuopan sivuille. Laskukuopan seinämissä ja halssissa saattaa olla kivistä ladottua seinää. Sitä oli kuitenkin paksun sammalen ja ruohoturpeen alta näkyvissä vain pienillä alueilla.

Haataja (1000049818) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisessa kangasmaastossa, joka on lievästi soistunutta. Maaperä on hiekkamoreenia. Ympäristössä kasvaa kuusimetsää. Tervahaudan kuoppa on suppilomainen. Kuopan läpimitta on 10 m ja syvyys 1,5 m. Valli on kapea ja teräväharjainen. Sen korkeus on ulkopuolelta noin metri. Tervahaudan kokonaisläpimitta on noin 15 m. Ympärillä on matalia, umpeen soistuneita kaivantoja, joista on ilmeisesti otettu maata haudan valleihin. Halssi on koillisessa, ja sen kohdalla vallissa on syvä painuma tai kaivanto, joka ulottuu haudan sisään noin kolmen metrin päähän keskipisteestä. Tervanlaskukuopan pituus 5 m ja leveys 2,5 m. Sen syvyys on noin puoli metriä, mutta pohja on soistunut ja siellä on ilmeisesti paksu kerros turvetta.

Jataharjuntie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasmaastossa, länsilounaaseen laskevalla rinteellä. Maaperä on melko kivistä hiekkamoreenia. Inventoinnin aikana haudan länsireuna oli melko tuoreella hakkuuaukealla, jossa maan pintaa oli muokattu. Muokkaus ei ole ulottunut haudan sisään. Ylempänä rinteellä on kuusimetsää, jossa myös suurin osa haudasta on. Jataharjuntie on lähimmillään noin kymmenen metrin päässä tervahaudasta itäkoilliseen. Tervahaudan kuoppa on laakea. Kuopan läpimitta on 9 m ja syvyys 60-120 cm (vallin reuna on alempana alarinteen puolella). Valli on leveä ja ja ylärinteen puolella hyvin matala. Korkeimmillaan se on alarinteen puolella lännessä noin metrin. Tervahaudan kokonaisläpimitta on 18 m. Halssi on lännessä. Sen jatkeena on tervanlaskukuoppa, joka lännessä avautuu laskevaan rinteeseen, pituus 5 m, leveys 2,5 m.

Pullonniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Käkisaaren Pullonniemessä Kivinokantien länsipuolella tien välittömässä läheisyydessä noin 45 metrin päässä Pullonniemen läntisestä rannasta. Ympäröivä maasto on pääosin muokattua, kohteen pohjoispuolella sijaitsevien lomakiinteistöjen, pihamaata. Tervahaudan kuoppa on halkaisijaltaan 8 m ja syvyydeltään 1 m. Tervahaudan valli kohoaa noin metrin ympäröivän maaston yläpuolelle ja on muodoltaan suhteellisen jyrkkä. Lounaan puoleinen valli on osin tuhoutunut. Valleineen tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Valleilla kasvaa resenttejä istutuksia (marjapensaita yms.). Lisäksi länsivallin päällä on koirankoppi.

Teeriharju (620010018) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; "Lappalaisten haudaksi" kutsuttu kivikkoisella kankaalla oleva kiviseinäinen kuoppa sijaitsee Kongasjärven luoteispohjukasta noin 200 m pohjoisluoteeseen. Kiviseinämäisen kuopan halkaisija on noin 3 m ja syvyys noin 1,2 m . Kuoppa saattaa olla säilytyskuoppa.
Kohde tarkastettiin inventoinnissa 4.6.2014. Kohde sijaitsee hyvin kivisellä rinteellä, hieman mäen laen lounaispuolella. Paikalla on pieni terassimainen tasanne jonka töyräällä rakenne sijaitsee. Metsä on noin 70-vuotiasta mäntymetsää. Lähistöllä on pyyntikuoppia (Järvenpää).
Inventointi 2023: Inventoinnissa 2023 havaittiin, että muinaisjäännöspiste ei ole oikealla paikalla, vaan kohde sijaitsee siitä noin 30 metriä koilliseen kohdassa N 7163565 E 522277. Kohde vaikutti olevan ennallaan.

Vaaranalussuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Kongasmäen luoteisrinteellä, korpimaisessa melko märässä rinteessä. Metsä on joitakin vuosia sitten hakattu ja äestetty. Puusto on hyvin tiheää nuorta taimikkoa, jossa männyntaimet ovat peittyneet miltei läpitunkemattoman lehtipuutaimiston alle. Aluskasvillisuutena on katajaa ja korkeaa maitohorsmaa. Tervahauta on tästä syystä melko vaikeasti havaittavissa maastossa. Maaperä vaikuttaa olevan moreenia.
Tervahauta on noin 16 m halkaisijaltaan, josta vallien osuus on yhteensä 8 m. Se on melko jyrkkäpiirteinen ja sen syvyys on 1,7 m. Halssi on suoraan pohjoiseen kohti jyrkkää alarinnettä. Se on tervahaudan päästä reilut 2 metriä leveä ja noin 1,7 m syvä. Pituus on arviolta 12 m. Hyvin tiheän kasvillisuuden vuoksi mahdollisista liitännäisrakenteista ei tehty havaintoja. Koska alue on äestetty, mahdolliset kuopat ja kiukaat saattavat olla tuhoutuneet.

Järvenpääsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Kongasmäen pohjoispuolella, Järvenpäänsuon itäpäähän pistävän laajahkon niemen pohjoisosassa, noin 420 m Kongasmäentien ja Konkaantien risteyksestä luoteeseen. Alueen puusto on vanhaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus jäkälää ja sammalta Maaperä on pääosin hiekkaa.
Paikalla sijaitsee pieni tervahauta. Sen halkaisija on 8 metriä, josta vallien osuus on yhteensä 4 m. Tervahaudan syvyys keskeltä on noin 0,7 m. Halssi on länsilounaaseen ja se on 1,5 m leveä, 1,2 m syvä ja noin 7 m pitkä.

Järvenpääsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Puolangan Kongasmäen pohjoispuolella, Järvenpäänsuon itäpäähän pistävän laajahkon niemen pohjoisosassa, noin 450 m Kongasmäentien ja Konkaantien risteyksestä luoteeseen. Alueen puusto on vanhaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus jäkälää ja sammalta. Maaperä on pääosin hiekkaa.
Paikalla sijaitsee yksittäinen 3,5 x 0,6 m kokoinen pyöreähkö, matalavallinen kuoppajäännös, kuoppa 1. Siitä noin 60 m lounaaseen on vielä kaksi samankaltaista kuoppaa vierekkäin, kuoppa 2 ja kuoppa 3. Ne ovat kooltaan 2,5 x 0,4 ja 2,5 x 0,5 m. Kuopista otetusta maaperäkairanäytteistä voitiin havaita huuhtoutumiskerroksen alla vähäinen hiilen värjäämän hiekan osuus. Kuopat muistuttavat ulkoisesti läheisen kohteen Järvenpää (620010017) pyyntikuoppia. Tuolle kohteelle on matkaa reilut 200 m etelän suuntaan.

Kalettomankangas (1000049921) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on pieni ja syvä. Sen sisäympärysmitta on 7 m (kokonaisympärys 11/15 m) ja se on 1,5 m syvä. Tervahaudan ympärillä on tuplavalli. Sisempi valli on 2 m leveät ja sen ja ulomman vallin välissä on 50 cm leveä ja 50 cm syvä kuoppa/oja. Ulompi valli on 1,5 m leveä ja n. 20 cm korkea.
Tervahaudan halssi on pohjoisen suuntaan ja kooltaan 1,5–2 x 4 m ja sen korkeus vaihtelee 1 ja 2 m välissä. Halssin suussa, kauimpana haudasta, on kiviä. Oja jatkuu halssista n. 7–8 m päähän.
Alueella kasvaa mäntyvoittoista metsää, jonka seassa on jonkin verran koivua. Aluskasvillisuus koostuu sammalesta, mustikasta sekä puolukasta.

Jatkonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Jatkonkankaan itäosassa, noin 150 m itään metsäautotien uralta. Maasto on oja-aurattua rämettä ja paikalla kasvaa sakeaa mäntyvaltaista sekametsää. Lähempänä tervahautaa oja-aurausta ei juuri ole, joten siinä ei näytä olevan vaurioita.
Paikalla on 13 m halkaisijaltaan oleva tervahauta. Vallien osuus tästä on yhteensä noin 5 m. Kohde on kokonaisuudessaan melko matala. Keskikohdalta arvioituna tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssi on tervahaudan päästä 1,5 m leveä, mutta jatkuu kaakkoon pelkkänä ojana noin 12 m matkan.

Isokangas (1000049924) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Isokankaan itäosassa, Kintasmäkeen menevän metsäautotien varressa, tieurien risteyskohdassa. Puusto on nuorta sekametsää ja aluskasvillisuus jäkälää, kanervaa ja puolukkaa. Maaperä on hiekkamoreenia.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 12 m kokoinen tervahauta, josta vallien osuus on noin 7 metriä. Vallin korkeus on 0,6 m ja tervahaudan syvyys 0,8 m. Halssi on pohjoiseen, mutta erottuu heikosti. Pohjoisvallissa on myös jonkinlaisia kuoppamaisia vaurioita, luultavasti metsästäjien auki kaivamia ketunpesiä.

Penninkoski (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ukonkankaalla Pelinpuron länsirannalla hieman Penninkoskesta pohjoiseen. Paikalla kasvaa nuorta mäntymetsää. Tervahauta on heti puron törmän laidassa. Se erottuu ympäristöstä selkeästi ja on kokonaishalkaisijaltaan noin 19 m. Vallit ovat 4 m leveät ja nousevat ympäristöstään selvästi. Alarinteen puolella korkeutta on yli metrin. Vallia kiertää
matala oja. Niin ikään vallien reunustama halssi osoittaa purolle kaakkoon ja on mitoiltaan noin 5 x 1 m. Tästä kohti puroa jatkuu vielä muutaman metrin pituinen matalampi oja.
Tervahaudalta 50 m etelään, heti puronvarsitörmän päällä, on tervapirtin kiuas. Kiukaalta törmän laitaan on noin 2 m. Kiuas on varsin suorakulmainen ja koostuu vaihtelevan kokoisista nokisista kivistä. Mitoiltaan rakenne on 2 x 1 x 0,6 m. Ei ole selvää millä puolella kiuasta rakennus on sijainnut.
Puokion isojakokartalla (Nordberg 1862) on kohdalla merkintä, joka varsin todennäköisesti
viittaa tervahautaan. Piste on tosin merkitty hieman sivuun, lähemmäksi pirttiä. Samalta kartalta ei myöskään havaittu muita merkintöjä tervahaudoista. Mikäli merkintä kuvaa tervahautaa, on se ollut käytössä ainakin 1860-luvun alussa.
Kohteen vieressä oleva oja on hyvin vuolas näin tulva-aikaan ja sitä on helposti voitu kulkea veneellä. Kohde tarkastettiin maastokartan merkinnän perusteella.

Peilinsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Peilinpuron länsirannalla. Puro kulkee Peilinsuon länsilaidalla ja
kohteesta pohjoiseen on Metsosuo. Puronvarsi on ympäröivää rämettä korkeammalla, ja kasvaa mäntyvaltaista sekametsää.
Tervahauta on kokonaishalkaisijaltaan noin 17 m ja vallit ovat 3 m leveät. Hauta on loivapiirteinen, mutta valli nousee selvästi ympäristöstään noin 60 cm korkeuteen. Pohjalla on noin 15 cm paksu nokikerros ja alla tervan kovettama maakerros. Halssi on 6 m pitkä ja matalien vallien ympäröimä. Tervahaudan puoleisessa päässä se on 1 m leveä ja 80 cm syvä. Halssin kaivanto yltää noin 1 m päähän ojan töyräästä. Tulviva oja olisi ollut hyvin veneellä kuljettavissa, joten tynnyrit lienee siirretty sitä myöten.
Tervahaudan ympäristöstä ei löydetty muita rakenteita, kuten tervapirtin jäännöksiä. Haudan lounaispuolella kuivimmalla alueella oli huomattavan tiheä katajakasvusto, joka vaikeutti havainnointia.

Ypykkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Ypykkä-nimisen kohouman eteläosassa, noin 2 km Puokiolta itäkoilliseen, kostealla korpimaisella alarinteellä, jossa kasvaa kuusivaltaista sekametsää. Aluskasvillisuus on mustikkaa ja sammalta. Maaperä on moreenia.
Paikalla on pienehkö, noin 12 m halkaisijaltaan oleva, tervahauta. Vallien osuus on yhteensä noin 6 m. Vallit ovat 1,2 m korkeat. Halssi on etelään alarinteeseen ja se on tervahaudan päästä 2,5 m leveä ja 1,5, m syvä. Pituutta sillä on noin 6 m.

Härkösuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Puokion Härkösuon koillispuolella 2,7 km koilliseen Puokiovaaran laelta. Maasto on korpimaista, märkää metsää ja luoteispuolella on myös upottava hetteikkö.
Kokonaisympärysmitaltaan 10 m (sisäympärys 6 m) ja 1,5 m korkean tervahaudan vallit ovat 2
m leveät ja 60 cm korkeat. Halssi on suhteellisen kookas ja tervahaudan lounaispuolella. Kooltaan se on 2,5 x 5,5 x 1,5 m.
Tervahauta sijaitsee mäntyvoittoisessa sekametsässä, jossa kasvaa myös kuusta, koivua ja katajaa. Puusto, myös tervahaudan sisällä olevat, on merkitty hakkuumerkein. Aluskasvillisuutena on sammal sekä mustikka.

Härkösuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Puokion Härkösuon itäpuolella, 2,8 km koilliseen Puokiovaaran laelta. Maasto on korpimaista, märkää metsää ja luoteispuolella on myös upottava hetteikkö.
Tervahaudan kuopan halkaisija on 10 m (yhteensä vallien kanssa 16 m) ja 1,6 m syvä. Sen vallit ovat 3 m leveät ja 1,2–1,3 m korkeat. Tervahaudan halssi on lounaaseen ja kooltaan 2,5
x 1,7 x 4 m. Halssissa on eläimen pesä, joten se on osin tuhoutunut.
Alueella kasvaa paljon katajaa sekä mäntyä, koivua ja kuusta. Puut oli inventointihetkellä merkitty hakkuumerkein. Aluskasvillisuutena on sammalta ja mustikkaa.

Rauhala (1000049938) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Puolangan Puokion Rauhalan talon lähellä kivikkoisessa pohjoiseen laskevassa moreenirinteessä.
Paikalla on suhteellisen kookas ja laakeahko tervahauta. Sen sisäympärysmitta on 16 m ja se on 1,3 m syvä. Tervahaudan vallit ovat 4 m leveät ja 1 m korkeat. Halssi on luoteeseen ja kooltaan 3 x 4 x 1,5 m. Halssista lähtevä oja jatkuu näkyvänä jyrkkää luoteeseen laskevaa mäkeä alas n. 10 metrin päähän.
Ympäristössä kasvaa nuorta mäntytaimikkoa, jonka seassa on jonkin verran katajaa, koivua
sekä kuusentaimia. Aluskasvillisuutena on pääasiassa sammalta, mutta myös jonkin verran varpuja. Tervahaudan ympärys on äestetty.

Pilkansillankangas koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jaalangantieltä noin 120 m länteen, nimettömän luonnonpuron länsirannalla, suon reunassa. Sen kokonaishalkaisija on noin 14 m, josta vallien osuus yhteensä noin 4 m. Tervahauta on 1,5 m syvä. Halssi on itään kohti puroa ja noin 8 m pitkä. Tervahaudan päässä halssin leveys on 1,5 m ja se kapenee itään päin ollen loppupäässä noin metrin leveä. Halssin syvyys on 1,5 m.
Tervahaudan läheisyydessä havaittiin kaksi suurehkoa kuopannetta, jotka liittynevät tervahaudan käyttöön. Lisäksi tervahautaa kiertää yhtenäinen ojamainen kaivanto.

Pilkansillankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 420 m Jaalangantieltä länteen Pilkansillankankaan korkeimman kohdan tuntumassa sijaitsee tervahauta. Se on halkaisijaltaan noin 15 m, josta vallien osuus on yhteensä 4 m. Vallit ovat melko matalat ja huomaamattomat. Tervahaudan syvyys on noin 1,2 m. Halssi on hyvin jyrkkäpiirteinen ja syvä antaen itään kohti jyrkkää penkkaa. Halssi on yli 2 m syvä ja tervahaudan päästä 4 m leveä. Se jatkuu rinteeseen noin 10 metrin matkan kaveten voimakkaasti loppupäästään.
Puusto kohteella on erittäin tiheää harventamatonta havupuumetsää, jossa kasvaa enimmäkseen nuorehkoa kuusta.

Pääpuronkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pääpuronkankaan luoteisosassa, aivan korkeimman kohdan tuntumassa, on pieni tervahauta. Sen kokonaishalkaisija on noin 11 m. Tervahaudan vallit ovat 3 m leveät ja noin 0,5 m korkeat. Haudan syvyys on noin 1 m. Halssi on itään ja muodoltaan melko huomaamaton. Sen pituudeksi voi arvioida noin 4 m ja se on tervahaudan päästä 1,5 m leveä.
Tervahauta sijaitsee äestetyssä taimikossa, mutta on säästynyt vaurioilta.

Pääpuro (1000049959) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pääpuron pohjoispuolella olevassa suosaarekkeessa on tervahauta. Sen kokonaishalkaisija on noin 15 m ja se on noin 1,5 m syvä. Tervahaudan vallit ovat noin 4 m leveät ja ne ovat 0,6 m korkeat. Halssi on melko lyhyt ja osoittaa kaakkoon. Mittaa halssilla on noin 3 m. Halssin leveys on tervahaudan päästä noin 1,5 m ja syvyys saman verran.

Taivallahti 4 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Yksittäinen asuinpaikkavalli, kivirakennelma, kivikossa Taivallahden kaakkoispuolella kohoavalla matalalla harjanteella. Mitoiltaan n. 11 x 8 metriä, noin 0,6 metriä syvä ja sen keskiakseli on koillis-lounaissuuntainen.
Viranomaisille Ilppari-ilmoitus 29322

Hakoniemi (1000050650) (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Puokiojärveen etelässä pistävän Hakoniemen lakikivikossa on kaksi muodoltaan soikeaa asuinpaikkavallia.
Paremmin säilynyt koillinen asuinpaikkavalli 1 on muodoltaan soikea, mitoiltaan 8,5 x 7,5 metriä ja syvyydeltään noin 0,8 metriä. Siitä 48 metriä lounaaseen sijaitseva asuinpaikkavalli 2 on myös muodoltaan soikea ja on mitoiltaan 7 x 6 metriä ja noin 0,6 metriä syvä.
Kohteista lounaisempi on vahingoittunut verrattain pahasti sen päältä liikkuneen metsäkoneen takia.
asuinpaikkavallin 2 sijaintitieto, ks. alakohteet.
Viranomaisille Ilppari-ilmoitus 29321.

Lautinjärvi luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lautinjärven luoteispuolella, Lautinjärven ja Piltunginjärven välisellä kuivalla mäntykankaalla. Paikalla on noin 1,1 km pitkä ja kaikkiaan 35 alakohdetta käsittävä pyyntikuoppaketju.
Kohteen pyyntikuopat ovat suurimmillaan 6-8 metrisiä ja muodoltaan varsin laakeita, mitä voidaan pitää merkkinä niiden huomattavasta iästä. Lisäksi kankaalta paikannettiin LiDAR-visualisoinneista 17 sellaista kuoppaa, jotka todettiin maastotarkastuksessa moderneiksi tai esim. tuulenkaadoiksi.
kaikki tarkastetut kohteet kairattiin podsolimaannoksen toteamiseksi. Kohteen pohjoisosassa kymmenkunta pyyntikuoppaa sijaitsee hiljattain hakatulla alueella, missä liikkunut metsäkone on mullostanut joitain kuopista. Aivan pohjoisin viiden kuopan rykelmä on kärsinyt myös maapohjan muokkauksesta äestämällä.
Aluerajaus tehty ilppari-ilmoituksen antaman karttaliitteen perusteella.
Viranomaisille ilppari-ilmoitus 29314

Kortesuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 30-vuotiasta mäntymetsää. Tervahaudan halkaisija on noin 15m ja siinä on kaksoisvallit. Halssi on kohti länttä.

Jussinlahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän PAVE:n mukaan kohteessa on pieni ja matala tervahauta, jonka halssi kaakossa. Halkaisija noin 8 metriä.

Nykyrinlampi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 370 m Nykyrinlammen etelärannasta etelään, Sammalkankaan koillispuolella olevassa kivisessä saarekkeessa, on pieni tervahauta.
Sen valli on noin 50 cm korkea ja noin kolme metriä leveä. Tervahaudan sisähalkaisija on noin 3,5 m. Kokonaishalkaisija on siten vajaa 10 m. Syvyyttä tervahaudan keskellä on arviolta 90 cm. Halssi suuntautuu eteläkaakkoon. Se on noin 4 m pitkä, tervahaudan päästä 2 m leveä ja noin metrin syvä. Se johtaa rämeen reunaan kaveten jonkin verran.
Tervahauta sijaitsee melko hiljattain hakatulla alueella, joka on myös äestetty. Maaperä on kivikkoista moreenia. Puusto on nuorta koivua ja aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Äestyksen vuoksi mahdolliset tervahautaan liittyvät oheisrakenteet (kuopat ja mahdollinen tervapirtin paikka) lienevät tuhoutuneet. Tervahauta itsessään vaikuttaa olevan ehjä.

Jokilahti (1000052385) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinpaljastin harrastajan esinelöytöjä, joista osa on mahdollisesti rautakautisia. Löytökontekstin perusteella on mahdollisesti kiinteä muinaisjäännös. Viranomaiskäyttöön ILM28716. Tarkastettava.

Tiikonpuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Saareke 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi hiilimiilua ja ainakin yksi kuona/kivikasa. Ensimmäisen hiilimiilun (miilu 3) halkaisija on noin 4 metriä, sillä on noin 1,5 metriä leveät vallit ja on noin 0,5 metriä syvä. Toisen hiilimiilun (miilu 4) halkaisija on noin 8 metriä, sillä on noin 2 metriä leveät vallit ja on noin 0,75 - 1 metriä syvä. Kuonakasa (kuonakasa 2) on kooltaan noin 3 x 2 metriä ja korkeutta noin 0,5 - 0,75 metriä.
Sijaintitietoja ks. alakohteet.
Lähellä tätä kohdetta sijaitsee samanlainen kohde, Saareke (1000044639)

Kiukaankoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kiukaankosken kohdalla on sen länsirannan puolella vuolaan kosken ohittavia rakenteita. Niihin kuuluvat ympäristön kivistä ladottu möljärakenne ja sen länsipuolelle muodostettu hitaammin virtaava, kivetön uoma veneliikennettä varten. Uoma vaikuttaa kaivetulta tai ainakin muokatulta siten, että sen kivet on nosteltu möljään ja uoman itäpuolella olevaan saarekkeeseen.
Uoma ja möljä muodostavat noin 100 m pitkän kokonaisuuden. Uoman leveys on 3–4 metriä ja se on yläpäästään tukossa, mahdollisesti siihen asetettujen perkauskivien vuoksi. Jos möljän takainen uoma on tarkoituksella tukittu, möljä ja sivu-uoma ovat iältään vanhempia kuin alueella uittoja varten suoritettu koskien perkaus.
Kivistä ladottu möljä on näkyviltä osiltaan noin 30 m pitkä, 2–3 m leveä ja metrin korkea. Se on länsirannan puolelta ladottu varsin tiiviisti ja tukevasti. Joen puolella rakenteen seinämä on karkeatekoisempi. Päältä rakenne on hyvin tasainen.

Konttilampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sotkamon koillisosassa, Palokankaan länsipuolella sijaitsevan Konttilammen
koillisrannalla. Maasto on hiekkakangasta. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää.
Tervahauta 1: Tervahaudan halkaisija on neljä metriä ja syvyys noin 30 senttimetriä. Halssi laskee etelään ja on noin metrin syvyydeltään. Haudan päällä kasvaa mäntyjä.
Tervahauta 2, katso alakohde.

Kekäleaho (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohteessa on pystyyn kuollut erittäin paksu mänty, kelo. Korkeutta sillä maasta arvioituna on noin 20 metriä. Maassa oli katkennutta puun haaraa. Puun halkaisija on noin metri taitettavalla puumitalla arvioituna.
Puun juuressa on pilkka, kooltaan noin 30 x 60 cm. Pilkkaan on kaiverrettu kruunun merkki ja sen alle vuosilukumerkintä 1822. Pilkkaa tarkastellessa huomaa, että puuta on kohdannut tulipalo, joka on tapahtunut pilkan kaivertamisen jälkeen.
Jos joskus tämä puu kaatuu, kannosta olisi hyvä saada sahattua dendrokronologinen näyte.

Iso-Hoikka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa lähekkäin. Tervahaudan 1 halkaisija on noin 12 metriä ja tervahaudan 2 halkaisija noin 10 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kattilalahti (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohteesta on löytynyt kirveen terä ja kaksi soikeaa kupurasolkea päällekkäin kaareva puoli ulospäin. Viranomaisille Ilppari-ilmoitus 30343.
Tarkastukseen aikana esineiden löytökohtaan tehtiin koekuoppa, mistä tummasta/nokisesta maasta tuli esille hevosenkenkäsolki. Metallinpaljastin ilmaisi koekuopan läheltä lisää signaaleja, ja jonka perusteella kohteelle tehtiin suuntaa antava aluerajaus.
Huom! Käsi-gps tarkkuus vaihtelee.
Havainnot viittaavat selkeästi kiinteään muinaisjäännökseen.

Matopohjankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 15 m, halssi pohjoiseen. Merkitty Maanmittauslaitoksen karttapohjalle. Osin aukean reunalla, osin tiheän nuorehkon kuusi- ja mäntymetsän peittämä.

Kettusärkät (1000053257) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 18 m, halssi itään. Merkitty Maanmittauslaitoksen karttapohjalle. Sijaitsee nuoressa sekametsässä.

Virtaoja 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 19 m, halssi lounaaseen. Sijaitsee mänty- ja kuusimetsässä.

Virtaoja 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 15 m, halssi luoteeseen. Sijaitsee harvassa mäntymetsässä.

Vasikka-aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 19 m, halssi pohjoiskoilliseen. Merkitty Maanmittauslaitoksen karttapohjalle. Sijaitsee tiheässä nuoressa mänty- ja kuusimetsässä.

Vasikka-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 13 m, halssi pohjoisluoteeseen. Sijaitsee osin nuoren mäntytaimikon, osin hieman vanhemman metsän rajalla.

Veitsiviia (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 17 m, halssi kaakkoon. Merkitty Maanmittauslaitoksen karttapohjalle. Sijaitsee tiheässä sekametsässä.

Akonkangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 20 m, halssi pohjoiskoilliseen. Sijaitsee täysikasvuisessa mänty- ja kuusimetsässä.

Heikkinen (1000053276) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 17 m, halssi etelälounaaseen. Sijaitsee vanhahkossa kuusimetsässä, peltoon koillisessa rajautuen.

Raunola (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Vaalantien ja Puokiojärventien risteyksen kohdalta 130–230 metriä pohjoisluoteeseen, Autiolahden perukasta noin 250 metriä länteen. Alueen maaperä on pääosin melko vähäkivistä hiekkaa tai soraa. Kohteesta länteen ja lounaaseen on korkeammilla kohdilla kivisempää maastoa. Paikalla kasvaa varttunutta mäntyvaltaista metsää ja aluskasvillisuus on varpukasveja, sammalta ja paikoin jäkälää.
Paikalla sijaitsee itä-länsisuuntainen, kolmen kuopan muodostama jono ja sen eteläpuolella, tieuran itäreunalla, kaksi muuta kuoppajäännöstä. Kolme jonossa olevaa kuoppaa ovat muodoltaan suppilomaisia. Ne ovat myös syvempiä ja jyrkkäpiirteisempiä kuin erillään olevat kaksi kuoppaa.
Kuoppajonon kuoppien koko on 2–3 metriä halkaisijaltaan ja syvyydet 0,4–0,6 metriä. Näistä erillään olevien kahden kuopan mitat ovat 2–3 x 0,35 metriä. Kaikista kuopista saatiin maaperäkairanäytteessä hiilen sekaista huuhtoutumiskerrosta ja likamaata 15–30 cm asti, kuten myös eteläpuolen kahdesta matalasta kuopasta 8–20 cm syvyyteen. Kuoppajonon läntisimmän kuopan pohjalla on kiviä, joten kairaan saatiin vain hiilen sekainen huuhtoutumiskerros. Muissa kuopissa pohja oli soraa tai hiekkaa. Näiden havaintojen perusteella kuopat ovat iäkkäitä, mutta niiden käyttötarkoitus jää epäselväksi.
Pääkohteen kuopan koko on 2 x 0,5 m, suppilomainen kuoppa.
Muut kuopat, ks. alakohteet.

Tupala (1000053356) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 40 metriä Vaalantien eteläpuolella, 100 metriä Autiolahden itärannasta ja lähellä talon pihapiiriä on tervahauta. Alueella kasvaa rehevää sekametsää ja katajapensaita. Tervahaudan eteläpuolella on aivan vieressä vanha hirsirakennus. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 metriä, josta vallit ovat noin 3,5 metriä leveät. Vallin korkeus on noin 0,7 metriä ja tervahaudan syvyys noin 1,1 metriä. Halssi on lounaaseen ja noin 3,5 metriä leveä ja metrin syvä. Sen pituus on noin 15 metriä, mutta vaikuttaa siltä, että se on myöhemmin kaivettu ojaksi. Vallin vieressä on matalia kuoppia.

Karila 2 (1000053358) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 55 metriä Vaalantien eteläpuolella ja noin 600 metriä Kohisevanlahden pohjukasta pohjoiskoilliseen on tervahauta. Alueella kasvaa varttunutta mäntymetsää ja tervahaudalla myös lehtipuita ja katajaa.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11 metriä, josta vallit ovat noin 2,5 metriä leveät. Vallin korkeus on noin 0,7 metriä ja tervahaudan syvyys noin 1,2 metriä. Halssi on kaakkoon ja noin 2,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Sen pituus on noin 5 metriä. Halssi kapenee loppua kohti hieman ja loppuu rämeelle.

Lautinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 80 metriä Vaalantien pohjoispuolella ja 900 metriä Kohisevanlahden pohjukasta pohjoiskoilliseen on tervahauta. Alueella kasvaa nuorta mäntymetsää. Aluskasvillisuus on varpua, sammalta ja jäkälää.
Pienikokoinen tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 metriä, josta vallit ovat noin 2 metriä leveät. Vallit ovat takareunalta huomaamattomat ja hyvin matalat. Halssi on luoteeseen ja on tervahaudan päästä noin 2 metriä leveä ja metrin syvä. Pituutta sillä on noin 7 metriä.

Särkkä (1000053360) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 60 metriä Vaalantien pohjoispuolella ja noin 1,1 kilometriä Kohisevanlahden pohjukasta koilliseen on tervahauta. Alueella kasvaa tiheää mäntytaimikkoa ja tervahaudalla hieman vanhempaa puuta. Aluskasvillisuus on varpua, sammalta ja jäkälää.
Pienikokoinen tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 metriä, josta vallit ovat noin 2 metriä leveät. Vallit ovat reunoilta huomaamattomat ja melko matalat. Halssi on luoteeseen ja on tervahaudan päästä noin metrin leveä ja 0,7 metriä syvä. Pituutta sillä on noin 5 metriä. Tervahaudan ympärillä on ojamainen syvennys. Noin 5 metriä tervahaudan vallista kaakkoon on syvä kuoppa, joka liittynee tervahaudan käyttöön.

Keihäslahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan arviolta noin 10 metriä laaja tervahauta, joka on sisäosastaan noin 80 cm syvä. Halssi suuntautuu etelään ja hahmottuu noin 4 metrin pituisena kaivantona. Ulkolaidalta mitattuna tervahauta on noin 90 cm korkea. Heti tervahaudan länsipuolella on noin 1x 0,5 metrin kokoinen ilmanottoaukko.

Keihäsniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Keihäsniemen ja Häikänniemen välisellä alueella, hieman muuta niemeä kosteamman alueen länsipuolella, noin 40 metriä järven rannasta. Paikalla kasvaa pääosin mäntyä. Vanhojen ilmakuvien perusteella niemen puusto on hakattu vuosien 1944 ja 1968 välisenä aikana. Tervahaudan päällä kasvava puusto onkin paikan päälläkin arvioituna alle 100-vuotiasta.
Paikalla on selkeäpiirteinen tervahauta, jonka halkaisija ulkoreunalta mitattuna on noin 13 metriä. Heti tervahaudan reunojen ulkopuolella on useita todennäköisesti ilman säätelemiseen liittyviä pieniä kaivantoja. Selkeäpiirteinen ja melko jyrkkäreunainen, 120 cm leveä halssi on kaivettu länsilounaan suuntaan. Sen kohdalla tervahaudan korkeus/halssin syvyys on noin 140 cm.

Keihäsniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Keihäsniemen ja Häikänniemen välisellä alueella, hieman muuta niemeä kosteamman alueen itäpuoliskolla, noin 190 metriä järven rannasta. Paikalla kasvaa pääosin mäntyä. Vanhojen ilmakuvien perusteella niemen puusto on hakattu vuosien 1944 ja 1968 välisenä aikana. Tervahaudan päällä kasvava puusto onkin paikan päälläkin arvioituna alle 100-vuotiasta.
Tervahauta oli inventointiaikana lumen ja sohjon peittämä. Sen halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle on arviolta 12 metriä. Halssikaivanto suuntaa länteen.

Keihäsniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maakuoppa sijaitsee Keihäsniemen korkeimmalla alueella. Kuopan kohdalla rinne laskeutuu loivasti pohjoiseen. Paikalla kasvaa pääosin mäntyä.
Pohjois-eteläsuuntainen maakuoppa erottuu maastossa selkeästi ja on kooltaan noin 300 x 170 cm:n laajuinen ja noin 60 cm syvä. Koepistossa pohjalle ei havaittu selkeää huuhtoutumiskerrosta.
Kuoppa liittynee läheiseen vanhaan kaskeen ja on luultavasti sadon säilytykseen liittyvä kuoppa.

Hautalampi (1000053470) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hautalammen pohjoisrannasta noin 90 metriä. Rinne viettää aavistuksen itäkaakkoon, mutta tervahauta on melko tasaisessa paikassa. Paikalla on mäntyvaltainen sekametsä, mutta tervahaudan päällä kasvaa hieman enemmän kuusta ja arviolta satavuotiasta mäntyä. Aluskasvillisuus koostuu jäkälästä, sammaleesta, mustikasta ja puolukasta.
Tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä vallien ulkopuolelta mitattuna ja sen syvyys on noin metrin. Vallit ovat paikoittain noin 3 metriä leveät. Tervahaudan ulkopuolella, erityisesti ylärinteen puolella on nähtävillä tasaisesti tervahautaa kiertävä kaivanto. Halssikaivanto on itäkoilliseen. Se on 4 metriä pitkä ja melko leveä, noin 2,5 metriä ylhäältä ja metrin alempaa. Halssin vallit molemmilla puolilla ovat noin 2,5 metriä leveät.

Iso Vatilampi itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 8,4 metriä. Pitkä ulkohalssi etelän suuntaan, jonka pituus on 6,8 metriä. Tarkastettava.

Koiraloma (Työ- ja valmistuspaikat)

Laajakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ville Laurila on löytänyt paikalta tervahaudan vuonna 2010 Metsähallituksen inventoinnissa, mutta kohdetta ei lisätty silloin muinaisjäännösrekisteriin. Kohde sijaitsee Saarijärven suojelualueen keskiosassa, Saarijärven alueen läpi menevän tien ja itse järven välissä,
maaston itärinteessä. Kasvillisuus on mäntyvaltaista kangasta ja maaperä moreenia.
Tervahaudan kuvailtiin vuonna 2010 olevan halkaisijaltaan 15 metriä. Se sijaitsee Saarijärven vesistön eteläpuolella, Laajakankaan länsipuolella sijaitsevan mäen kaakkoiskärjessä. Tervahaudasta eteläpuolella kulkevalle tielle on matkaa noin 50 metriä ja vaikuttaa siltä, että alue on ollut esimerkiksi maanajokäytössä tai muussa toiminnassa joka on aiheuttanut tasaisen, raivatulta vaikuttavan alueen. Tervahauta sijaitsee tämän alueen pohjoisrajalla. Hautaa on vaikea havaita, mutta haudan lounaispuolella sijaitseva halssi on tunnistettavissa. Halssin mukaan voi hahmotella haudan vallit. Lapiolla tehdystä koepistosta tavattiin lisäksi hiiltä.
Inventointi 2024: Aiemmin vuonna 2010 havaitun tervahaudan 1 (luoteisempi, 7185549 525401) vierestä (kaakkoisempi, 7185523 525416) havaittiin halkaisijaltaan noin 13-metrinen tervahauta 2, jossa on erotettavissa itään suuntautuva halssi. Se on noin 6 m pitkä, 1,5 m leveä ja 90 cm syvä. Myös tämän tervahaudan etelä- ja lounaispuolen vallilla on osittain raivauksesta paikalle siirrettyjä kiviä.

Saarikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 30 metrin päässä itään metsätieltä ja paikassa, jossa rinne viettää itään. Paikalla on mäntyvaltainen sekametsä, ja alueella kasvaa puolukkaa ja mustikkaa.
Paikalla on ympäröivää maata hieman syvemmälle kaivettu tervahauta. Sen syvyys keskellä on noin metri. Halssikaivantoa vastapäätä ei tervahaudassa ole juurikaan vallia, mutta halssin puolella se on korkeudeltaan yli metrin. Halssi on itäkaakkoon, ja sen kummallakin puolen on vallit. Halssin syvyys/korkeus on noin 1,8 ja leveys noin 1,5 metriä. Halssirakenteen leveys on kokonaisuudessaan 6 metriä. Haudan sisäosan halkaisija on 5,5 metriä, ulkoreunalta ulkoreunalle 13 metriä. Tervahaudan reunoilla tulee vaikutelma kahdesta mahdollisesta sisäkkäisestä vallista, joten tervahaudassa on saatettu polttaa kahteen kertaan.

Saarikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Saarikankaan koillislaidalla, hieman pohjoiseen viettävällä rinteellä, mutta kuitenkin melko tasaisessa paikassa. Paikalla on kuivahko kangas, jossa kasvaa mäntyä, koivuja ja kuusia.
Laakean ja sisäosastaan tasaisen tervahaudan halkaisija on ulkoreunalta mitattuna 25 metriä. Sen korkeus halssia vastapäätä on ulkoreunalta mitattuna noin metrin. Halssikaivanto on pohjoiseen. Tervahaudan reunavalli on halssin kohdalla notkolla, mutta ei ole yhtä syvä kuin halssin pohja. Halssikaivanto on heti tervahaudan reunan ulkopuolella noin 1,80 metriä syvä ja noin 2,20 metriä leveä. Sen pituus on noin 7 metriä, mutta kaivanto jatkuu kapeampana, 50–70 cm leveänä ojana noin 20 metrin päähän.

Saarikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Saarijärven pohjoispuolella, järveen pistävän niemenkärjen tulipaikasta noin 430 metriä pohjoisluoteeseen. Kohdassa on moreenikumpare ja tervahauta sijaitsee sen luoteisosassa pohjoiseen viettävän rinteen päällä. Alueella on kuivahko kangas ja mäntyvaltaista, yli 100-vuotiasta sekametsää, jossa kasvaa myös iäkkään näköisiä koivuja. Aluskasvillisuutta hallitsee mustikka.
Tervahaudan halkaisija on ulkoreunalta mitattuna noin 12 m. Halssikaivanto on luoteeseen, alarinteen suuntaan. Se on noin 6 m pitkä, 1,5 m syvä/korkea tervahaudan valliin verraten ja sen leveys on noin 1,2 m.

Salonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Salonkankaan lounaisosassa paikassa, jossa on ojia sen pohjois- länsi- ja lounaispuolella. Lähin oja on noin 35 metrin päässä länsipuolella. Paikalla on sekametsä. Tervahaudan kohdalla on melko tasainen maasto.
Tervahaudan halkaisija ulkoreunalta mitattuna on noin 15 m ja se on keskeltä noin 60 cm syvä. Halssi on kaivettu luoteen suuntaan. Se on noin 7,5 metriä pitkä, korkeampaa noin 1,6 m leveä ja pohjasta noin 70 cm leveä. Halssi on noin 1,6 m syvä/korkea heti tervahaudan reunan vieressä. Noin 10 metriä tervahaudan itäpuolella on noin 80 cm syvä kuoppa, jonka halkaisija on noin 3 metriä.

Meteli luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta havaittiin LIDARK-aineiston avulla. Se sijaitsee aivan valtatien 22 viertä kulkevan jalankulkutien vieressä noin 1,2 km Paltamon kirkosta itäkaakkoon ja Paltamon Golfkentästä 0,65 km luoteen suuntaan.
Tervahaudan halkaisija on askelin mitattuna noin 20 metriä. Haudan yli on joskus ajettu metsäkoneella. Sen päällä kasvaa noin 20-30 vuotiaita puita ja tiheähköä nuorta koivikkoa. Haudan päällä on useampi lyhyt kanto. Haudan vallit ovat noin 1,5 -1,75 metriä leveät ja korkeutta noin 0,5 metriä. Näyttää siltä, että tervahaudalla on kahdet vallit, joka viittaisi siihen, että tervahautaa on käytetty useamman kerran.
Tervahaudalla on ainakin 15 metriä pitkä halssi, joka suuntautuu kaakkoon ja se kaartaa jonkin verran idän suuntaan. Halssin päässä halkaisijaltaan 2-metrinen kuoppa, jolla on syvyyttä noin 0,5 metriä. Halssin vallit ovat leveimmillään molemmin puolin ojaa noin 2,5 metriä ja ovat noin metrin korkeat halssiojasta mitattuna.

Höyttikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Höyttikankaan keskivaiheilla, metsäautotien kääntöpaikalta noin 75 m itään.
Paikalla on pieni tervahauta ja siitä reilut 10 m länsiluoteeseen on pienehkö hiilimiilu. Kohteet ovat aukkohakatulla metsäalueella ja tervahaudan yli menee metsäkoneen jälki. Se ei tosin vaikuta kovin vaurioituneelta.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 6,5 m. Sen vallit ovat melko huomaamattomat ja arviolta
20–30 cm korkeat ja 1,5 m leveät. Halssi on noin 1 m leveä, 3 m pitkä ja 60 cm syvä. Se suuntautuu kohti itää.
Vieressä oleva hiilimiilu on halkaisijaltaan noin 5 m. Sen vallit ovat 30 cm korkeat ja 1,5 m leveät. Miilun syvyys on noin 70 cm. Maaperäkairanäytteessä havaittiin molemmissa kohteissa selkeä hiilikerros.
Hiilimiilun sijaintitieto, ks. alakohteet

Pirttikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pirttikankaalla, noin 215 metriä Ryynäsentien ja siitä itään erkaantuvan nimeämättömän metsätien risteyksestä itäkoilliseen.
Tervahaudan halkaisija valleineen on noin 14 m, Tervahauta on pahasti vaurioitunut alueella tehdyssä metsäaurauksessa. Tervahaudan itäosan yli on ajettu metsäkoneella ja sekä vallit että kuoppa ovat osin tuhoutuneet. Tervahauta on edellä mainituista syistä pinnanmuodoltaan hyvin epämääräinen, kumpuileva.
Halssi on todennäköisesti sijainnut tervahaudan koillis- tai itävallin tuntumassa, loivassa rinteessä. Selkeää halssin paikkaa ei havaittu, sillä tervahaudan itäosa on tuhoutunut metsäaurauksen seurauksena. Mahdollinen laskuojan jäänne sijaitsee tervahaudan koillisvallin tuntumassa ja on muodoltaan pyöreähkö. mahdollisen laskuojan jäänteen halkaisija on noin 2 m ja syvyys 0,5 m.

Kotakangas (1000053843) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee voimajohtolinjojen alla sijaitsevalla hakkuuaukealla, noin 20 m rautatiestä etelään.
Tervahaudan halkaisija valleineen on 11 m, vallit ovat suhteellisen leveät, n. 2,5 m ja kohoavat noin 0,3 m ympäröivän maaston yläpuolelle. Tervahaudan kuopan halkaisija on 6 m ja syvyys keskeltä n. 0,6 m. Kuoppa on reunoiltaan suhteellisen loivarinteinen ja keskeltä suppilomainen.
Tervahaudan kaakkoisessa vallissa on havaittavissa halssin jäänne, joka ilmenee painaumana ja vallin ulkopuolelle koillinen-kaakkosuunnassa kulkevana laskuojana, joka on n. 4 m pitkä, 1 m leveä ja 1 m syvä.

Pitämänvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kolme hiilimiilua. Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä sekä Metsähallituksen PAVE-paikkatietojärjestelmä.
Hiilimiilu 1: halkaisija noin 21 metriä. Hiilimiilu 2: halkaisija noin 20 metriä. Hiilimiilu 3: halkaisija noin 14 metriä.
Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Akonvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa. Tervahauta 1: halkaisija 16.7 metriä. Tervahauta 2: halkaisija 7,6 metriä. Tarkastettava.

Akonvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on hiilimiilu. Halkaisija 17,0 metriä. Tarkastettava.

Akonvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso Pitämä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on tervahauta. Matala ja melko tasainen kaivantojen ja kuoppien ympäröimä kohoumana maastosta erottuva tervahauta. Halkaisija 12 m. Halssi pohjoislaidalla järveen päin.

Virsusuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 16,9 metriä. Tarkastettava

Sydänmaanaro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sydänmaanaron luonnonsuojelualueella, Haukilammen itäpäästä noin 1360 metriä lähes idän (itäkaakon) suuntaan. Aluetta halkoo tie, johon on tervahaudalta matkaa noin 65 metriä. Tervahauta on pienen moreenikumpareen lounaisreunalla. Valtapuustona on mänty, mutta alueella kasvaa myös kuusta ja koivuja. Alue on tuoretta kangasta, aluskasvillisuus on mustikkavaltaista.
Tervahauta on tasaisen laakea ja selväpiirteinen ja on halkaisijaltaan noin 13 metriä (ulkoreunalta ulkoreunalle). Sen sisäosan syvyys on noin 50 cm. Halssin vastapäinen reuna ei haudan ulkopuolella juuri kohoa maastosta lukuun ottamatta rakenteeseen kuuluvien kuoppien aiheuttamaa korkeuseroa. Halssi on kaivettu lounaan suuntaan. Se on noin 10 metriä pitkä ja pohjasta 30 cm leveä, pohjaa ylempänä noin 80 cm leveä. Halssin syvyys on noin 70 cm. Se laskeutuu selkeästi noin kahden metrin matkalla ja sitten jatkuu lähempänä vaakatasoa.
Tervahaudan ympärillä on useita kuoppia, joista valtaosa heti reunojen ulkopuolella (10 kpl). Yksi erillinen ja selkeä ja jyrkkäpiirteinen kuoppa on noin 4 metriä halssin eteläpuolella: se on noin 2 x 1,5 metrin kokoinen ja noin 80 cm syvä. Päällä kasvava puusto on arviolta alle 100-vuotiasta. Yksi kelottunut mänty on tervahaudan koillisreunan päällä. Alueella on muutamia kaulattuja mäntyjä.
Kuopat reunalla ovat mitä luultavimmin ilman säätelyyn liittyviä aukkoja ja suuremmasta yksittäisestä kuopasta on saatettu ottaa materiaalia tervahaudan pohjan rakentamista varten.

Antinaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hoikka-nimisen järven luoteispuolella olevan Antinahon länsiosassa, lähellä Antiahon etelälaidalla kulkevaa polkua. Alue on mäntyvaltaista sekametsää, jossa valtapuusto on yli 100-vuotiasta, ehkä yli 150-vuotiastakin.
Tervahaudan halkaisija on mitatta arvioiden noin 12 metriä ja se on tasaisen laakea sisäpuolelta. Reunaa kiertävän vallin ulkopuolella on luultavasti ilmanottoon liittyviä kuoppia ja niitä paikoittain lähes tasaisesti yhdistävä ojamainen kaivanto. Halssi on kaakkoon päin ja sen kaivannon pituus on 3–4 metriä ja leveys noin 1 metrin.
Tervahauta mahdollisesti 1800-luvulta.

Haasiasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee mäen kaakkoisrinteellä tuoreella / lehtomaisella kankaalla. Paikalla on tervahauta, jonka läpimitta 13 metriä. Tervahaudan kuopan läpimitta on 7 metriä ja halssi suuntautuu etelään. Halssin pituus on 7 metriä.

Liippalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen kaakkoisrinteellä, tuoreehko kangas. Läpimitta 10 m, kuopan läpimitta 4 m; halssi suuntautuu länteen, se on sortunut.

Paukkosenlehto kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Paukkosenahon kaakkoispuolella, tasainen tuoreehko kangas. Läpimitta 15 m, kuopan läpimitta 10 m; halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 4 m.

Jänismäenautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jänismäen lounaisrinteestä sijaitsevalta tasanteelta ja sen alapuolisista rinteistä, alueelta, joka nykyisellään kasvaa vanhaa kuusimetsää, tavattiin kaksitupaisen pirtin ja muutamien muiden rakennusten jäänteet, kiviaitoja, sekä viljelyröykkiöitä. Kohdetta ei ole merkitty vanhoihin karttoihin, mutta paikannimi Jänismäenautio viittaa autioituneeseen asutukseen. Päätellen asutuksen pihapiirissä ja rakenteiden päällä kasvavien puiden iästä, joista vanhimmat ovat yli 150-vuotiaita, mutta todennäköisesti vanhempia, sekä siitä, ettei asutusta ole merkitty vanhoihin karttoihin, on paikka hylätty hyvissä ajoin ennen aluetta kuvaavan vuoden 1859 pitäjänkartan laatimista – metsän iän perusteella mahdollisesti jo 1700-luvulla.
Talon jäännös: Kaksitupaisen asuinrakennuksen kiviperustukset, n. 12 m x 6 m; kivisten uunien jäännökset n. 2,5 m x 2,5 m, 1,5 m korkeat sijaitsevat koillisseinustalla tupien toisiaan vastakkaisissa sisäkulmissa.

Nimetölampi koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen lounaisrinteellä, tuoreehko kangas. Läpimitta 19 m, kuopan läpimitta 4 m; halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.

Savonsuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisen tuoreehkon kankaan loivalla kaakkoisrinteellä. Läpimitta 20 m, kuopan läpimitta 10 m; halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.

Kasarikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella hiekkakankaalla metsätienristeyksen kaakkoispuolella. Läpimitta 10 m, kuopan läpimitta 4 m; halssi suuntautuu länteen, se on tienleikkauksen vaurioittama.

Kivijärvenkangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella hiekkaisella kankaalla. Läpimitta 12 m, kuopan läpimitta 6 m; halssi suuntautuu länteen, se on sortunut.

Kivijärvenkangas pohjoinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kumpuilevalla hiekkaisella kankaalla. Läpimitta 17 m, kuopan läpimitta 9 m; halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.

Kivijärvenkangas pohjoinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella hiekkaisella kankaalla. Läpimitta 11 m, kuopan läpimitta 6 m; halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut.

Jouhteninen pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkaisen mäen kaakkoisrinteellä, kuivahko kangas. Läpimitta 10 m, kuopan läpimitta 4 m; halssi suuntautuu länteen, se on sortunut.

Sunterinmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen itärinteen yläosassa, kuivako kangas. Läpimitta 15 m, kuopan läpimitta 8 m; halssi suuntautuu itään, se on sortunut.

Pieni Pukarasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla soraharjanteella rämeen keskellä. Läpimitta 16 m, kuopan läpimitta 7 m; halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.

Tikanaho länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla, taimikkoa. Läpimitta 15 m, kuopan läpimitta 5 m; halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut.

Saarisuo kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella tuoreehkolla kankaalla. Läpimitta 15 m, kuopan läpimitta 10 m; halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.

Kettupuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen länsirinteellä, tuoreehko kangas. Läpimitta 18 m, kuopan läpimitta 11 m; halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 6 m.

Mustikkakangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen lounaisrinteellä, kuivahko kangas. Läpimitta 17 m, kuopan läpimitta 11 m; halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.
Kohteessa on myös 4 m x 3 m suorakulmainen painanne, n. 30 cm syvä; ehkä tervavaraston pohja; kairausnäytteissä 3-5 cm huuhtoutumiskerros; metsäkone romahduttanut seinämiä muutamasta kohtaa, muuten säilynyt hyvin.

Rauhala (1000054486) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen länsipäässä, tuoreehko kangas. Läpimitta 11 m, kuopan läpimitta 4 m; halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut.

Koivukorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, läpimitta vallin alareunalta vastakkaiselle 23 m. Halssi osoittaa itään. Sijaitsee moreeniharjanteen itälaidalla. Puusto on varttunutta kuusimetsää, aluskasvillisuus lehtomaista.

Unijoki (1000054492) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kaksi tervahautaa, kiinni toisissaan. Pohjoisemman, suuremman (tervahauta 1), läpimitta on vallin alareunalta vastakkaiselle noin 18 m, halssi osoittaa luoteeseen jyrkän yli 2 m korkean vallin läpi.
Tämän eteläpuolella, kiinni vallissa on pienempi tervahauta (tervahauta 2), halkaisijaltaan noin 12 metriä, jonka halssi osoittaa etelälounaaseen.
Pohjoisemman tervahaudan koillispuolella, muutaman metrin päässä, on lisäksi halkaisijaltaan noin 5 m tervahautamainen rakenne (tervahauta 3?), josta ei päästy selvyyteen, onko kyseessä pieni tervahauta vai sen eteläpuolella olevien tervahautojen rakentamiseen liittyvä maanottokuoppa.

Pyypuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, läpimitaltaan ulkovallin laidalta vastakkaiselle 17 m. Halssi osoittaa etelään. Sijaitsee moreenimaalla. Puusto kohdalla on nuorehkoa (arviolta 20 v.) mäntytaimikkoa, jossa kasvaa myös tiheää nuorta lehtimetsää.

Pyypuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, läpimitta ulkovallin laidalta vastakkaiselle 22 m. Halssi osoittaa lounaaseen. Metsäautotie / moottorikelkkaura kulkee tervahaudan luoteisosaa sivuten, mutta ei ole juurikaan tuhonnut rakenteita.

Hetekorpi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Pohjaltaan neliömäinen, 150 x 150 cm kokoinen, korkeudeltaan noin 40 cm kivilatomus. Laella olevissa, viistoon kaatuneissa kivissä ei havaittu merkintöjä. (Merkkiin koskettiin vain sammalpeitettä ja jäkälää kivien päältä poistaen, kiviä ei käännelty.) Sijaitsee metsäautotien / moottorikelkkauran kaakkoiskupeessa.
Sotkamon pitäjänkarttaan v. 1959 (kartalla on myöhempiäkin lisäyksiä) kohdalle on merkitty Korholanmäen ja Jormaskylän kylien välisten takamaiden välinen rajamutka. Kohdalla on edelleen sama rajamutka, joten rajamerkki on ns. käytössä.
Rajamerkki on rakenteeltaan isojakoon liittyvien standardien mukainen, mutta tämän inventoinnin puitteissa ei saatu selvitettyä koska se on rakennettu. Tarkastajan oletus on, että kyseessä on vähintään 100 vuotta vanha rajamerkki, siten kiinteä muinaisjäännös.
Paikka on tasaista moreenimaastoa, puusto on pääasiassa nuorehkoa mäntymetsää, seassa nuorehkoa kuusta ja koivua.

Lahnaslampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, läpimitta ulkovallilta vastakkaiselle 21 m. Halssi osoittaa länteen. Moreenimaata. Puusto koivumetsää.

Pikarinpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, läpimitta vallin ulkosyrjältä vastakkaiselle 18 m. Halssi osoittaa eteläkaakkoon. Hienojakoisella moreenimaalla, etelään viettävän rinteen laidalla. Pohjoispuolella kulkeva ura on hieman tuhonnut ja peittänyt rakennetta.

Ikola (1000054522) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Läpimitta vallin ulkosyrjältä vastakkaiselle 19 m. Halssi osoittaa lounaaseen. Moreenimaalla. Hyvin tiheän lehtomaisen kasvillisuuden ja nuoren puuston peittämä. Rakenteesta ei maastossa juurikaan saanut selkoa.

Ristirämeet (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kotvalanvaaralta laskevassa loivassa etelälounaaseen vietävässä moreenirinteessä. Paikka on aivan Ristirämeiden reunalla, Kotvalan pihasta noin 630 m etelälounaaseen.
Paikalla on matalapiirteinen ja huonosti maastosta erottuva tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12–13 m. Halssi on etelälounaaseen ja noin 5–6 m pitkä. Osa siitä on jäänyt metsäkoneuran alle. Tervahaudan pohjalla on havaittavissa noin 3 m pitkä, halssiin päin johtava ura.

Matolampi (1000054534) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Matolammen kaakkoispuolella, Ristirämeiden ja Tervajoen väliin jäävällä moreenisaarekkeella. Se on kärsinyt metsänpohjaan suoritetusta oja-aurauksesta. Ojat kulkevat itä-länsisuunnassa kohteen läpi kolmeen kertaan.
Paikalla on huonosti maastosta erottuva tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on mahdollisesti ollut länteen päin, mutta yksi oja-aurauksista näyttää tuhonneen sen miltei kokonaan.

Palopajukonniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Palopajukonniemen pohjoispuolella, Veijolan tilakeskuksesta noin 700 m koilliseen. Paikka on pellon reunassa loivasti koilliseen laskevassa rinteessä. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää ja aluskasvillisuus sammalta, varpua ja katajaa.
Paikalla on selväpiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12–13 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 2,5 m. Tervahaudan syvyys on 80 cm. Halssi on pohjoiseen. Se on noin 5–6 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä. Halssista jatkuu koilliseen oja.
Tervahauta on merkitty maastokarttaan.

Alanen (1000054537) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lamposenlammien eteläpuolella, noin 500 m päässä Alasen talon pihapiiristä länteen. Kohdalla on hiekkainen saareke ja kohde on lähellä sen korkeinta kohtaa. Alueella kasvaa havumetsää. Kohteella on myös muutamia isoja koivuja. Aluskasvillisuus on varpuja ja katajaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 1,5 m. Tervahaudan syvyys on 60 cm. Tervahautaa kiertää kaivettu ojanne. Halssi on eteläkaakkoon. Se on noin 5 m pitkä, 0,6 m syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä.

Palopajukonsuo itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Palopajukonsuon itäreunalla, noin 150 m päässä länsilounaaseen Tervajoelta. Paikalla on hyvin matala hiekkainen kangas, jossa kasvaa mäntymetsää ja varpuja. Kankaan korkeimmalla kohdalla kulkee metsittynyt polku, jonka varressa kohde on.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 10 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on 50 cm. Halssi osoittaa itään. Se on noin 4 m pitkä, 0,6 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä. Se on kaivettu tervahaudan keskelle asti auki.

Palopajukonsuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Palopajukonsuon eteläreunalla, Liminganlehdon peltoaukean laidasta lähtevän tieuran varrella, noin 270 m itään pellon reunasta. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää ja maaperä hiekkamoreenia.
Pienen kohouman päällä on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on 70 cm. Halssi on koilliseen. Se on noin 4 m pitkä, 0,7 m syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä. Halssi loppuu tieuraan.
Tervahauta on merkitty maastokarttaan.

Löytösuot (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Veijolan tilakeskukselta noin 720 m kaakkoon, Liminganlehtoon menevän
peltotien eteläpuolella lounaaseen viettävässä rinteessä. Metsä on havupuuvaltaista sekametsää. Aluskasvillisuus on varpukasveja ja katajaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on etelälounaaseen. Se on noin 5 m pitkä, 0,6 m syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä. Se jatkuu ojana suolle. Vallin korkeus on noin 0,9 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on 0,7 m.

Polvi (1000054541) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Polvenvaaran huipulla, noin 1,5 kilometriä Kempasvaaran talokeskittymästä
länsilounaaseen. Paikalle johtaa Kempasvaaran ja Tervakankaan väliseltä metsäautotieltä länteen poikkeava tieura. Edempänä ura on melko huonossa kunnossa. Metsä on havupuuvaltaista sekametsää ja aluskasvillisuus varpukasveja ja katajaa. Maaperä on melko kivistä.
Pääkohde (rakennuksen pohja 1) on lounas-koillis-suuntainen rakennuksen pohja, jonka mitat ovat noin 4 x 5 m. Rakenteen reunoilla on selkeä maapenkkirakenne, jonka varaan seinät ovat olleet rakennettu. Ulkoreunasta maapenkki on noin 30–40 cm korkea. Rakenteen sisäpuolella on sen kaakkoisnurkassa 2 x 1 x 0,5 m kokoinen kivilatomus. Kyseessä on kiuas tai uunin pohja. Maapenkkirakenne on painunut paikoin, koska metsäkoneen jälki menee sen ylitse.
Heti pääkohteen kaakkoisnurkan ulkopuolella on teräväreunainen, noin 2 x 2 m
kokoinen ja 40 cm syvä kuoppa (kuoppa). Kuopan käyttötarkoitus on epäselvä.
Noin 22 m pääkohteesta länteen on painanne, jota reunustaa maapenkkirakenne. (rakennuksenpohja 2) Myös se on lounas-koillissuuntainen. Pitkän sivun pituus on noin 6 m ja rakenteen leveys noin 3,5 m. Ulkopuolelta maapenkki on noin 40 cm korkea. Rakenteen sisällä on kaksi kuoppaa, jotka ovat maanpintaan nähden arvioituna noin 60–70 cm syviä.
Noin 17 m pääkohteesta länsilounaaseen on 1,5 x 1,7 m kokoinen ja 50 cm korkea kiuas. (rakennuksen pohja 3) Se koostuu sekalaisen kokoisista palaneista kivistä. Sitä ympäröi vain hieman ympäristöään korkeammalla mahdollinen maapenkkirakenne, joka on mitoiltaan 3 x 3,5 m.
Noin 30 m pääkohteesta itään on 4 m pituinen, 1,5 m leveä ja syvimmillään 1,2 m syvä kuoppa, jonka pohja viettää kohti koillista. (maakellari) Sitä ympäröi hevosenkengän muotoinen matala valli, joka on auki lounaan puolelta. Rakenne on todennäköisesti maakellarin jäännös.
Noin 25 m pääkohteesta etelään on 3 x 2,5 m kokoinen suurehkoista kivistä kasattu noin 50 cm korkea kasa. (raivausröykkiö) Kivet eivät vaikuta palaneilta, joten se saattaa olla tontilta tai ympäröivältä pellolta kasattu raivausröykkiö.
Polven talo on merkitty sekä pitäjänkarttaan (1864c) että isojakokarttaan (Ståhlberg, R. & Wåhlberg, G.W. 1859-1863). Talo on sijainnut Polvenvaarassa varmuudella jo ainakin 1790-
luvulla. Se on isojaon jälkeen siirretty Joukokylään, jolloin nimi on vaihtunut Korkeaksi ja alkuperäinen talonpaikka on autioitunut. Polvi on alun perin ollut Aittolan talon sotilastorppa (Haapalainen, A: Joukosen kulmilla. toim. 2000).

Polvenvaara itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kempasvaaran talokeskittymästä noin 1,1 km lounaaseen, kahden peltoaukon välissä aivan peltotien vieressä. Kohteella kasvaa varsin tiheä sekametsätaimikko. Maaperä on kivikkoista moreenia.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 15 m. Halssi on eteläkaakkoon. Se on noin 7 m pitkä, 0,8 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä. Vallin korkeus on noin 0,3 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan ympäristö on metsä-äestetty kauttaaltaan, joten kohde on melko pahoin vaurioitunut.

Polvensuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Polvensuon länsireunalla, noin 300 m Liminganlehdon peltoaukon kaakkoiskulmasta eteläkaakkoon. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää ja aluskasvillisuus sammalta ja varpuja.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on kaakkoon ja noin 7 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on 70 cm.
Tervahaudan pohjois- ja lounaispuolilla on kuoppia, jotka liittynevät sen käyttöön. Kohteella on nähtävissä metsäkoneiden aiheuttamia vaurioita. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Polvensuo itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Polvensuon reunalla, melko jyrkästi suohon viettävässä rinteessä, Kempasvaaran talokeskittymästä 1,6 km lounaaseen. Puusto on varttunutta havupuuvoittoista sekametsää. Aluskasvillisuus on sammalta, varpua ja katajaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Länsilounaaseen oleva halssi on lyhyt ja jyrkkäpiirteinen. Sen pituus on noin 3 m, syvyys 1,7 m ja leveys tervahaudan päästä noin 2 m. Tervahaudan vallit ovat noin 70 cm korkeat, 3 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 60 cm.
Noin 15 m tervahaudasta itään on vallin ympäröimä loiva painanne, joka muistuttaa hieman pientä tervahautaa. Siitä ei kuitenkaan maaperäkairalla löydetty hiiltä. Se vaikuttaa tarkoituksella rakennetulta, joten se on otettu mukaan muinaisjäännöksen rajausehdotukseen.

Tervakangas 1 (1000054546) (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Tervakankaan luoteisosassa, Kempasvaarasta tulevan metsätien molemmin puolin. Tien länsipuolella on hiljattain hakattu ja äestetty hakkuuaukko. Tien itäpuoli on varttunutta mäntyvaltaista havumetsää. Maaperä on enimmäkseen hienoa hiekkaa.
Paikalla on kuuden kuopan muodostama kokonaisuus. Neljä tien länsipuolella hakkuuaukolla olevaa kuoppaa ovat lounas-koillissuuntaisessa, suorassa jonossa noin 120 m matkalla. Kaksi muuta kuoppaa ovat tien itäpuolella hakkaamattomalla alueella. Ne ovat jonomuodostelmasta noin 40 ja 80 m päässä. Kuopat ovat pääosin melko loivapiirteisiä. Tien itäpuolella olevat kuopat ovat kuitenkin jyrkempiä ja syvempiä. Kuopat ovat todennäköisesti pyyntikuoppia.
kuoppa 1: Pohjoisimpana jonomuodostelmassa on pyöreä halkaisijaltaan noin kaksimetrinen kuoppa. Syvyys on arviolta 50 cm. Maaperäkairanäytteessä todettiin noin 20 cm paksuinen huuhtoutumiskerros. Kuopan ympärillä on matala valli. Vaikka tämä kuoppa sijaitsee hakkuuaukealla, se on säilynyt ehjänä.
kuoppa 2: Pyöreä kuoppa on halkaisijaltaan noin 2 m ja noin 40 cm syvä. Sen itäreunalla kulkee äestysura, mutta kuoppa näyttää silti säilyneen kohtalaisesti. Kairanäytteessä todettiin 15 cm paksuinen likaiselta näyttävä huuhtoutumiskerros.
kuoppa 3: Pyöreä kuoppa on halkaisijaltaan 2,5 m ja sen syvyys on 50 cm. Metsä-äes on osunut keskelle kuoppaa ja repinyt sen lounaisreunan auki. Kairanäytteessä todettiin vaurioituneesta osasta vielä noin 6 cm huuhtoutumiskerros. Tämän alla vaikutti olevan sekoittunutta kerrosta, jossa oli noin 15 cm syvyydessä hiiltä. Hiiltä havaittiin myös äestysurassa, mutta se voi olla pintamaassa ollutta metsäpalokerrosta. Löytöjä ei tehty.
kuoppa 4: Pyöreä kuoppa on halkaisijaltaan 2 m ja syvyydeltään 40 cm. Myös sen keskellä on metsä-äkeen aiheuttama vaurio. Kairanäytteessä näkyi vielä 15 cm huuhtoutumiskerros.
kuoppa 5: Tieuran itäpuolella. Pyöreä suppilomainen kuoppa on halkaisijaltaan 3 m ja noin 80 cm syvä. Sitä ympäröi matala valli. Kairanäytteessä oli noin 30 cm paksuinen huuhtoutumiskerros. Kerroksen paksuus johtunee kuopan syvyydestä ja jyrkästä muodosta.
kuoppa 6: Tieuran itäpuolella, lähellä jyrkkää mutkaa on kohteen suurin kuoppa. Sen halkaisija on 3,5 m ja syvyys noin 60 cm. Se on laakeahko ja profiililtaan loiva. Ympärillä on valli. Kuopan pohjaan tehtiin koepisto, jossa havaittiin tummanharmaata ja rasvaisen oloista hiekkaa noin 20 cm syvyyteen saakka.

Tervakangas 2 (1000054549) (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Tervakankaan länsiosassa, Kempasvaarasta tulevan metsätien varrella ollen pääosin sen eteläpuolella. Maaperä paikalla on enimmäkseen hienoa hiekkaa. Puusto on varttunutta mäntymetsää.
Paikalla on seitsemän kuopan muodostama pohjoisluode-eteläkaakkosuuntainen 250 m pitkä jono. Kuopat ovat soikeita tai pyöreitä. Kooltaan ne ovat pääosin suurempia, kuin kohteen Tervakangas 1:n kuopat. Kuopat ovat todennäköisesti pyyntikuoppia.
kuoppa 1: Pohjoisin jonomuodostelman kuopista on pyöreä ja suppilomainen. Se on noin 3 m halkaisijaltaan ja syvyyttä sillä on 60 cm. Maaperäkairanäytteessä todettiin noin 20 cm paksuinen likainen ja nokea sisältävä huuhtoutumiskerros. Kuopan ympärillä on matala valli. Kuoppa sijaitsee metsätien pohjoispuolella. Kaikki tämän kohteen alakohteet ovat tien eteläpuolella.
kuoppa 2: Soikea kuoppa on matalavallinen. Mitoiltaan se on noin 3,5 x 3 m ja syvyyden ollessa noin 50 cm. Metsäkoneen jälki menee kuopasta suoraan yli.
kuoppa 3: Pyöreä suppilomainen kuoppa on halkaisijaltaan 3 m ja sen syvyys on 60 cm. Kuopalla on matalahko valli. Profiililtaan kuoppa on loiva.
kuoppa 4: Soikea ja laakea kuoppa on kooltaan 3,5 x 2 m ja syvyyttä sillä on 50 cm. Ympärysvalli erottuu heikosti.
kuoppa 5: Soikea vallillinen kuoppa on mitoiltaan 3,5 x 3 m ja 45 cm syvä.
kuoppa 6: Pyöreä vallillinen kuoppa on halkaisijaltaan 3,5 m ja sen syvyys on noin 60 cm. Kairanäytteessä todettiin noin 15 cm huuhtoutumiskerros.
kuoppa 7: Pyöreä, suppilomainen kuoppa on halkaisijaltaan 2,5 m. Syvyydeltään se on noin 50 cm. Kairauksessa havaittiin 20 cm paksuinen huuhtoutumiskerros.

Tervakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteet sijaitsevat Kempasvaarasta Tervakankaalle tulevan metsätien pohjoispuolella, Tervakankaan länsiosassa. Maaperä on hiekkaa, ja puusto enimmäkseen varttunutta mäntymetsää. Paikalla on kaksi hiilimiilua.
Pohjoisempi miilu (miilu 1) on selkeäpiirteinen ja syvä. Kuopan ympärillä on valli. Kuopan halkaisija on noin 3 m ja syvyys 1 m. Kuoppaa reunustaa noin 1 m leveä ja 30 cm korkea valli. Maaperäkairanäytteessä havaittiin paksu puuhiili- ja nokikerros.
Miilu 2 sijaitsee miilu 1:stä noin 50 m kaakkoon. Aivan tieuran reunassa, osittain sen alle jääneenä. Se on halkaisijaltaan noin 2 m ja 40 cm syvä. Kuoppaa kiertää matala valli, joka on arviolta 70 cm leveä. Maaperäkairalla saatiin pohjasta ja vallista vahvan hiilinen ja nokinen näyte.

Tervakangas 4 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Tervakankaan pohjoisosassa, Kempasvaaralta tulevan metsätien ja siitä pellolle haarautuvan tieuran risteyksen länsipuolella. Maaperä on hiekkaa, ja puusto enimmäkseen varttunutta mäntymetsää. Aluskasvillisuus on puolukkaa ja sammalta. Paikalla on kolme painannemaista kuoppaa noin 70 x 50 metrin kokoisella alueella. Vain eteläisin kuopista on selkeän kuoppamainen, muistuttaen kohteiden Tervakangas 1 ja Tervaskangas 2 alueilla olleita kuoppia. Kuoppien käyttötarkoistus on epäselvä.
Kuoppa 1: soikeahko 3,5 x 3 m kokoinen ja 40 cm syvä painanne. Maaperäkairalla siitä saatiin noin 20 cm paksuinen huuhtoutumiskerros.
Kuoppa 2: painannemainen syvennys, jossa voi erottaa matalaa vallia. Syvennyksen halkaisija on noin 3 m ja syvyys 30 cm. Muoto on hieman epämääräinen. Kairanäytteessä oli 20 cm huuhtoutumiskerros painanteen pohjalta ja vallissa vastaavasti 10 cm paksuudelta.
Kuoppa 3: Pyöreä noin 3 m halkaisijaltaan oleva kuoppa, joka on 45 cm syvä. Kuoppaa ympäröi matala valli. Kairanäytteessä oli noin 15 cm paksuudelta huuhtoutumiskerrosta. Vallista kairattuna paksuus oli 10 cm.

Tervakangas 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tervakankaan keskellä, metsätien pohjoispuolella. Paikalla on harvaa taimikkoa kasvava hakkuuaukko. Kohteella kasvaa muutama kuusi. Maaperä on hiekkaa, ja aluskasvillisuus varpukasveja.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 10 m. Vallin korkeus on noin 0,4–0,9 m ja leveys noin 2 m. Kohdetta kiertää matala oja. Halssi on eteläkaakkoon ja noin 3 m pitkä, 1,3 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä. Halssia on kaiveltu kuopimalla vallin puoleisesta seinästä.
Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Tervakangas 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tervakankaan keskellä, metsätien pohjoispuolella, noin 90 m itäkaakkoon kohteesta Tervakangas 5. Paikalla on harvaa taimikkoa kasvava hakkuuaukko. Kohteella kasvaa muutama kuusi. Maaperä on hiekkaa, ja aluskasvillisuus varpukasveja.
Paikalla on selkeäpiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 m. Vallin korkeus on noin 0,4–0,8 m ja leveys noin 3 m. Kohdetta kiertää matala oja. Halssi on lounaaseen ja noin 5 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.
Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Tervakangas 7 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Tervakankaan länsiosassa, metsätien itäpuolella. Paikalla on harvaa mäntymetsää. Maaperä on hiekkaa, ja aluskasvillisuus varpukasveja.
Paikalla on yksittäinen kuoppajäännös, joka muistuttaa läheisesti kohteen Tervakangas 2 kuoppajonon pyyntikuoppia. Em. kohteelle on matkaa noin 190 m. Kuopalla on matala valli ja se on laakea, 3,5 x 2,5 m kokoinen ja 60 cm syvä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Tervakankaan eteläosassa, metsäteiden väliin jäävällä melko loivalla kangasrinteellä. Paikka on noin 270 m koilliseen Tervajoelta. Kohteen ympärillä on varttunutta havupuumetsää. Sen pohjoispuolella oli inventointihetkellä käynnissä päätehakkuu. Maaperä on hiekkaa, ja aluskasvillisuus varpuja.
Paikalla on selkeäpiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 m. Vallin korkeus on noin 0,8 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssi on eteläkaakkoon ja noin 4 m pitkä, 1,5 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.
Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Tervakankaan lounaisosassa, noin 30 metrin päässä Tervajoen uoman tekemästä mutkasta. Puusto on melko tiheää nuorta mäntymetsää. Maaperä on hiekkaa, ja aluskasvillisuus varpukasveja.
Paikalla on melko matalapiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12 m. Vallin korkeus on 0,5 m ja leveys 3 m. Vallissa on ketunpesiä. Halssi on etelälounaaseen ja noin 5 m pitkä, 1,5 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.

Tupakkikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tupakkikankaan luoteisreunalla, noin 600 m kohti Yttylampea menevän metsätien pohjoispuolella. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää.
Paikalla on jyrkkäpiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 m. Vallin korkeus on noin 1–1,5 m ja leveys noin 2,5 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,5 m. Vallin itäpuolella on kaivanto ja kohteen eteläpuolella kuoppa. Ne liittynevät tervahaudan käyttöön. Halssi on pohjoiseen ja noin 7 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 2,5 m leveä.
Tervahauta on merkitty maastokartalle

Tupakkikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tupakkikankaan luoteisreunalla, noin 600 m kohti Yttylampea menevän metsätien pohjoispuolella. Kohde on noin 75 m kohteesta Tupakkikangas 1 länsilounaaseen. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 8 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 2,5 m. Kohdetta kiertää matala ojamainen kaivanto. Kohteen eteläpuolen vallissa on metsäkoneen ajoura. Halssi on länteen ja noin 4 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.

Tupakkikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tupakkikankaan eteläreunalla, noin 250 m kohti Yttylampea menevän metsätien kääntöpaikalta pohjoiseen. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 17 m. Halssi on kaakkoon ja noin 3 m pitkä, 1,2 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä. Siitä jatkuu oja rämeelle. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,3–0,6 m ja leveys noin 3 m. Kohdetta kiertää matala ojamainen kaivanto.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Tupakkikankaan lounaisreunalla, noin 80 m kohti Yttylampea menevän metsätien ja Tasonlammelle haarautuvan metsätien risteyksen koillispuolella. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää.
Paikalla on etelään viettävässä harjanteessa tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on etelään ja noin 6 m pitkä, 2 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,6 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,8 m mitattuna vallin korkeimpaan kohtaan. Muutoin kohde on melko tasainen ja laakea. Tervahaudan pohjoispuolella on neljä kuoppaa, jotka liittynevät sen käyttöön.

Kankkossuo 1 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee hiekkaisen harjanteen korkeimman kohdan tuntumassa, Kankkossuon pohjoispuolella. Puusto on varttunutta harvaa mäntymetsää. Aluskasvillisuus on varpuja ja jäkälää.
Paikalla on soikea, loivapiirteinen ja vallien ympäröimä kuoppa. Kuopan koko on 2,5 x 1,7 m ja se on 0,5 m syvä. Maaperäkairanäytteessä todettiin pohjasta noin 15 cm paksuudelta huuhtoutumiskerrosta. Vallissa oli 7 cm huuhtoutumiskerros ja sen alla sekoittunut kerros ennen puhdasta pohjamaata. Kuopan käyttötarkoitus on epäselvä.

Kankkossuo 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kankkossuon itäreunalla, noin 550 m Tervajoelta länteen. Maaperä on hiekkavoittoista, ja puusto mäntymetsää. Paikalla on kaksi tervahautaa, kiuas ja kuoppajäännös. Tervahaudat on merkitty maastokarttaan.
Tervahauta 1 on suurempi, jonka kokonaishalkaisija on noin 16 m. Halssi on etelään kohti puroa. Se on noin 4 m pitkä ja 1,5 m leveä. Tervahaudan vallit ovat noin 5 m leveät ja korkeimmillaan 1,2 m korkeat. Tervahautaa kiertää matala oja.
Tervahauta 2: Noin 10 m kokonaishalkaisijaltaan oleva tervahauta. Valli on 2,5 m leveä. Halssi on pohjoiseen kohti rämettä. Se on noin 3 m pitkä ja 1,5 m leveä.
kuoppajäännös: jyrkkäpiirteinen, neliömäinen kuoppa, jonka syvyys on noin 60 cm. Sen päällä on veistetyn hirren jäänteitä. Puurakenteet ja kuoppa liittyvät paikalla olleeseen tervapirttiin.
kiuas: Noin 2 m länteen kuopasta on kiukaan jäänteet. Se on kooltaan 2 x 1,8 m ja noin 0,5 m korkea. Kiuas on ladottu sekalaisen kokoisista kivistä. Kivet ovat palaneita.

Kankkossuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee aivan matalan hiekkaisen kankaan ja rämeen rajalla, Kankkossuon länsireunalla. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää.
Tervahauta 1: Paikalla on etelään viettävässä rinteessä tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 m. Vallin korkeus on noin 1 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 1,6 m. Halssi on etelään ja noin 4 m pitkä, 0,6 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä. Se jatkuu ojana rämeelle.
Tervahauta 2: Aivan tervahaudan 1 vieressä, sen länsipuolella, on hieman pienempi tervahauta. Sen kokonaishalkaisija on noin 11 m. Vallin leveys on 3 m ja tervahaudan syvyys 0,5 m. Halssi on etelään ja sen pituus on 6 m, syvyys 1 m ja leveys 1,5 m. Valli on pohjoisen puolella matalahko ja korkeimmillaan 1 m korkuinen.

Kankkossuo 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee melko jyrkästi kaakkoon viettävällä hiekkaisella niemekkeellä, Kankkossuon länsireunalla. Paikka on noin 140 m kohteesta Kankkossuo 3 lounaaseen. Puusto on harvaa varttunutta mäntymetsää.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 9 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,8 m. Halssi on eteläkaakkoon ja noin 4 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä.

Kankkossuo 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kankkossuon länsireunalla, aivan suolle pistävän hiekkaniemen kärjessä. Kohde on noin 90 m kohteesta Kankkossuo 4:stä itäkaakkoon. Puusto on havupuuvoittoista sekametsää.
Tervahauta 1:, kokonaishalkaisija on noin 14 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,5 m. Halssi on itään ja noin 3 m pitkä, 0,6 m syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä.
Tervahauta 2: Noin 40 m tervahauta 1:stä etelään. Se on hyvin pieni tervahauta, kokonaishalkaisija on 4,5 m. Halssi on koilliseen ja sen pituus on 6 m, leveys 0,5 m ja syvyys alle 0,5 m. Tervahaudan vallit ovat 0,3 m korkeat ja noin 1 m leveät. Tervahaudan syvyys on 0,6 m.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Kankkossuon itäpuolisella hiekkakankaalla, jyrkän painanteen reunalla. Paikka on noin 270 m kohteesta Kankkossuo 2 itäkaakkoon. Puusto on melko tiheää havupuuvaltaista metsää.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 8 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,5 m. Jyrkkäpiirteinen halssi on länteen ja noin 5 m pitkä, 1,5 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.

Siltajoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee pohjoiseen Tervajoelle viettävässä rinteessä, noin 90 m etelään Siltajoen ja Tervajoen risteyksestä. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää.
Paikalla on noin 7 m halkaisijaltaan oleva pyöreä kohouma, josta koepistoissa saatiin puuhiiltä. Kohouman ympärillä on kuopanteita. Kohde tulkittiin hiilimiiluksi. Länsipuolella on oja-aurattua metsää, mutta auraus ei aivan ulotu kohteelle.

Siltajoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Siltajoen pohjoisrannalla, tasaisella mäntykankaalla, aivan jyrkän jokiuoman reunalla. Puusto on harvaa varttunutta mäntymetsää.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 m. Halssi on eteläkaakkoon joelle ja noin 4 m pitkä, 1,5 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä. Vallin leveys on reilut 2 m. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Siltajoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Siltajoen etelärannalla, aivan jokiuoman tuntumassa. Paikka on noin 115 m lounaaseen kohteesta Siltajoki 2. Puusto on harvaa, varttunutta mäntymetsää.
Paikalla on suurehko tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 18 m. Vallin leveys on noin 4 m. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Sen ympärillä on kuoppia, jotka liittynevät tervahaudan käyttöön. Halssi on länsiluoteeseen, kohti jokea, ja noin 7 m pitkä, 2 m syvä ja tervahaudan päästä reilut 2 m leveä.

Yttylampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Yttylammen suuntaan menevän metsätien kääntöpaikalta 120 m kaakkoon, lounaaseen viettävällä rinteellä. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää, ja maaperä kivistä hiekkaa.
Paikalla on hyvin huomaamaton, pieni ja matala tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 6 m. Halssi on lounaaseen ja noin 5 m pitkä, 0,8 m syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,3 m ja leveys noin 1 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,8 m.

Yttylampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 90 m Yttylammen etelärannasta etelään ja 330 m kohteesta Yttylampi 1 itäkaakkoon. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää. Maaperä on melko kosteaa ja suomaista. Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Hyvin jyrkkäpiirteinen halssi on kaakkoon ja noin 8 m pitkä, 2 m syvä ja tervahaudan päästä 3 m leveä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,4 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 1,5 m.

Soidinkangas (1000054621) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Soidinkankaan pohjoisreunalla, Tasonlammelle menevän metsäautotien kääntöpaikalta 230 m pohjoiskoilliseen. Paikka on jyrkällä kuivuneen puron penkalla. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää, ja maaperä moreenia.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 16 m. Vallin korkeus on noin 1,2 m ja leveys noin 4 m. Halssi on lounaaseen ja noin 9 m pitkä, 2 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.

Tasonjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tasonjoen pohjoispuolella, suolla olevassa hiekkaisessa saarekkeessa, noin 670 m Yttylammelta kaakkoon. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää. Maaperä on hiekkaista.
Tervahauta 1 on selkeäpiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 18 m. Halssi on etelälounaaseen ja noin 5 m pitkä, 2 m syvä ja tervahaudan päästä reilut 2 m leveä. Tervahaudan vallit ovat selkeät ja noin 1 m korkeat. Vallin leveys on 4–5 m. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Pohjalla on kehämainen, noin 3 m läpimittainen muoto.
Tervahauta 2 on pääkohteesta noin 50 m itään. Paikalla on kokonaishalkaisijaltaan noin 20 m kokoinen tervahauta. Halssi on lounaaseen ja noin 9–10 m pitkä, 1,5 m syvä ja tervahaudan päästä reilut 2 m leveä. Tervahaudan vallit ovat noin 5–6 m leveät ja 0,7–0,8 m korkeat. Vallin päällä on havaittavissa koko kohteen ympäri painanne. Tervahautaa kiertää matala ojamainen rakenne. Sen kaakkoispuolella on kuoppia.
Molemmat tervahaudat on merkitty maastokartalle.

Tasonjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tasonjoen pohjoispuolella, Jokilammelta 370 m itään, suolahdekkeen pohjassa. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää. Maaperä on hiekkaista.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 6 m. Vallin korkeus on noin 0,4 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Tervahautaa kiertää ojanne. Halssi on koilliseen ja noin 4 m pitkä, 1 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä.

Tervajoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee aivan kankaan reunalla, Ylijärven luoteiskulmasta 220 m luoteeseen ja Tervajoen uomasta noin 240 m länteen. Puusto on mäntyvoittoista. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on itään ja noin 2 m pitkä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä. Tervahaudan keskellä on halssin suuntainen painanne. Tervahaudan vallin leveys on noin 2 m. Tervahaudan syvyys on 0,7 m. Kohdetta ympäröi selkeä oja.

Kortelampi (1000054625) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ylijärven ja Keskijärven välisellä jokiosuudella, Kortelammeksi (Isoniemi, 1993. Nimiarkisto) kutsutun jokipoukaman itärannalla. Puusto on hyvin tiheää mäntytaimikkoa, ja aluskasvillisuus matalaa varpua. Maaperä on hiekkaa. Tervahaudan ja metsätien välissä on korkeaa poroaitaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on länteen ja noin 3 m pitkä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 1 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 1,5 m. Kohde on merkitty maastokartalle.

Kolkonkangas 1 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee hiekkaharjanteen laen itäreunalla, Kolkonkankaan luoteisosassa, Jokilammen etelärannasta noin 100 m etelään. Puusto varttunutta mäntymetsää, ja aluskasvillisuus matalaa varpua ja jäkälää. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on yksittäinen kuoppajäännös, joka on kooltaan 3 x 2 m. Syvyys on noin 50 cm. Valli erottuu heikosti. Maaperäkairanäytteessä todettiin vajaa 10 cm huuhtoutumiskerros, jonka alla oli 20 cm likaisenoloista, kellertävää hiekkaa ennen puhdasta, punertavaa pohjahiekkaa. Kairanäytteen perusteella kuoppa on iäkäs, mutta sen käyttötarkoitus on epäselvä.

Kolkonkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 300 m Jokilammelta kaakkoon, pienen suolampareen reunalla. Puusto ympäristössä on nuorta tiheää mäntymetsää.
Kohteella puut ovat vanhoja ja harvassa. Maaperä on hiekkaa. Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 8 m. Halssi on pohjoiskoilliseen ja noin 4 m pitkä, 1 m syvä ja noin 1 m leveä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,3 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,8 m.

Kolkonkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 330 m Jokilammelta etelälounaaseen ja noin 220 m kohteelta Kolkonkangas 1 samaan suuntaan. Puusto on havupuuvoittoista sekametsää, ja maaperä kivisempää hiekkaa. Alue on rehevää ja kosteaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 20 m. Halssi on kaakkoon ja noin 4 m pitkä. Kohde on kaikkiaan hyvin matalapiirteinen, maastossa vaikeasti havaittava ja epämääräisen oloinen. 5 pisteen laserkeilausaineistossa se erottuu hyvin. Kohde on jokseenkin vaurioitunut koneellisessa metsänhoidossa. Valleissa on kuoppia ja uria.

Kolkonkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 200 m Onkilammelta länteen ja 80 m Ylijärvelle menevän tien eteläpuolella, hyvin jyrkkäseinämäisen kurun pohjalla. Puusto on vanhaa mäntymetsää, ja maaperä hiekkaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 11 m. Vallin korkeus on noin 0,8 m ja leveys noin 3 m. Halssi on koilliseen ja noin 5 m pitkä sekä 1,5 m leveä. Tervahautaa kiertää ojamainen kaivanto, jossa on välissä syvempiä kuoppia.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Onkilammelta noin 80 m pohjoiseen, aivan Ylijärvelle menevän tien eteläpuolella. Puusto on mäntymetsää, ja aluskasvillisuus varpuja. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Halssi on kaakkoon ja noin 4 m pitkä, 1,7 m syvä ja 2 m leveä. Vallin korkeus on noin 0,6–0,8 m ja leveys noin 4 m. Kohdetta kiertää ojamainen kaivanto.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Onkilammelta 170 m koilliseen, aivan Ylijärvelle menevän tien eteläpuolella. Puusto on mäntymetsää, ja aluskasvillisuus varpua. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 9 m. Halssi on pohjoiseen tielle päin. Se on hyvin jyrkkä ja lyhyt. Vallin korkeus on noin 0,3–0,6 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,8 m.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Kolkonkankaan länsiosaan menevän metsätien kääntöpaikalta noin 300 m etelään ja Jokilammelta 660 m lounaaseen. Puusto on mäntyvaltaista havumetsää, ja aluskasvillisuus sammalta ja varpuja.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 7 m. Halssi on lounaaseen ja kuoppamainen. Tämä on mitoiltaan 2 x 2 x 2 m. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,4 m.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Kolkonkankaan eteläosassa, noin 300 m länteen Pieneltä Onkilammelta. Maasto on hyvin jyrkkää hiekkaharjannetta. Puusto on varttunutta männikköä, ja aluskasvillisuus varpuja. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Vallin korkeus on noin 0,4 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssi on eteläkaakkoon ja noin 5 m pitkä, 1,5 m leveä ja 0,8 m syvä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Kolkonkankaan lounaisosassa, soramontulta noin 120 m itään. Puusto on nuorta mäntymetsää, ja aluskasvillisuus matalaa varpua. Maaperä on kivistä hiekkaa.
Paikalla on kuoppamiilu, jonka kokonaishalkaisija on noin 4 m. Vallit ovat noin metrin leveät ja 0,2 m korkeat. Kuopan syvyys on 0,8 m. Pohjalta maaperäkairalla saatiin paksulti nokimaata.

Onkilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Onkilammen eteläreunalla, korkeahkolla kivikkoisella saarekkeella. Kohde on vain 20 m päässä vesirajasta. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää. Maaperä on kivistä hiekkaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12 m. Halssi on koilliseen ja noin 7 m pitkä, 1 m syvä ja 1,5 m leveä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,6 m ja leveys noin 3 m. Tervahaudan syvyys on noin 0,8 m.

Iso-Kuvaja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Kuvajan lounaisrannan tuntumassa, noin 40 m päässä vesirajasta. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää. Maaperä on kivikkoista ja kosteaa moreenirinnettä.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 10 m. Vallin korkeus on noin 0,4 m ja leveys noin 2,5 m. Halssi on luoteeseen ja noin 4 m pitkä, 0,6 m syvä ja 1 m leveä.

Simonaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kivikkoisen ja korkeahkon nyppylän päällä Simonahoon menevän metsätien kääntöpaikalta noin 120 m kaakkoon. Vuoden 2024 inventoinnissa havaittiin, että paikalla on hiljattain tehty päätehakkuu ja metsänpohja on laikutettu ja taimitettu.
Kohde on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 11 m. Halssi on etelään ja noin 3 metriä pitkä, 0,6 metriä syvä ja 1 metriä leveä. Tervahaudan vallin korkeus on noin 0,5 metriä ja leveys 2 metriä. Tervahaudassa on metsänpohjan laikuttamisesta johtuvia vaurioita noin kymmenessä kohdassa sekä sisällä että vallissa.
Kohteen aluerajaus perustuu vuoden 2024 inventoinnin raporttiin.

Hyvösensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 200 m itään Hyvösensuon reunasta sekä 250 m Sammakontien ja Isoahoon menevän metsätien risteyksestä pohjoiseen. Puusto on havupuuvaltaista sekametsää, ja aluskasvillisuus varpua. Maaperä on moreenia.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 15 m. Vallin korkeus on noin 0,5 m ja leveys noin 2 m. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssi on etelään ja noin 8 m pitkä, 1 m syvä ja 2 m leveä.

Kiviselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsäautotiestä noin 140 metriä pohjoiseen ojitetun suoalueen eteläpuolella törmän reunalla. Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1 metrin. Vallin leveys on noin 3 metriä. Vallin korkeus tervahaudan ulkopuolelta maanpinnasta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,2 metriä. Halssi suuntautuu pohjoiseen alarinteeseen. Se on noin 3,5 metriä pitkä. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto. Tervahaudan päällä kasvaa melko tiheää sekapuumetsää ja katajaa.

Aukeakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Karvolan niemen koillisrannalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 10 m kokoinen tervahauta. Vallien leveys on noin 3,5 m. Halssiaukko aukeaa kohti järveä, pohjoiskoilliseen. Tervahaudan syvyys vallin laelta sen pohjalle on noin 80 cm. Tervahaudan päällä on muutama kanto ja nuorta koivua.
Tervahaudan ympäristö on avarapohjaista mäntykangasta, jossa havaintomahdollisuudet olivat erinomaiset. Paikalle pelmahtanut irtokoira hankaloitti havainnointia oleellisesti, aiheuttaen näykkimisellään mm. sen, ettei tervahaudasta saanut tarkkaa kuvaa. Kohteen nimi otettiin v. 1941 taloudellisesta kartasta.

Aukeakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Viitostien itäpuolella, Alanteenjärven rannan tuntumassa Karvolan niemellä sijaitsee historiallisen ajan tervahauta. Tervahauta sijaitse kuivalla kankaalla, jossa kasvaa mäntyvoittoista harvennettua talousmetsää. Aluskasvillisuutta hallitsee varvut, kanerva sekä sammal. Kohde sijaitsee noin 100 m itään Leppärinne 1 -nimisestä tunnetusta muinaisjäännöskohteesta ja 150 m lounaaseen toisesta alueelta tavatusta tervahaudasta Aukeakangas 1:stä. Leppärinne 1 on toisen maailmansodan aikainen kaivantokokonaisuus.
Halkaisijaltaan tervahauta on 15 m ja sillä on syvyyttä 1,6 m. Sen vallit ovat 3 m leveät ja 1,3 m korkeat. Halssi antaa etelään ja on kooltaan 5 x 2 x 1,3 m. Tervahaudan ympärille on jätetty kulttuurikantoja. Kohde nimettiin v. 1941 taloudellisen kartan perusteella.

Mutkala (1000055341) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pölykankaan pohjoispuolella mäntyvoittoisella kankaalla sijaitsee tervahauta, jonka ympärillä ja osin kiinni sen rakenteissa on toisen maailmansodan aikaisia taistelukaivantoja. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 20–21 m ja se on 1,2 m syvä. Tervahaudan sisällä kasvaa runsaasti puita, pääasiassa koivua ja mäntyä. Tervahaudan pohjalla on pieniä nyppyjä, jotka voivat olla tarkoituksella rakennettuja taistelusuojia. Tervahaudan vallit ovat 2,5 m leveät ja 50 cm korkeat. Halssi antaa pohjoiseen ja on kooltaan 5 x 2 x 1,6 m.
Tervahaudan länsipuolelta havaittiin ympäristön poteroista poikkeava 7 x 7 m monikulmion muotoinen painanne. On mahdollista, että painanne on osa tervahautaa, vaikka sen tulkittiin kuuluvan kohteeseen Iso Pölylampi 5.

Pölyniemen tila 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Parimetristä mäntyvarvikkoa kasvavan hakkuun länsilaidalla sijaitsee pikkunätti tervahauta, jonka halkaisija on noin 9 m. Vallin leveys tervahaudassa on noin 2,5 m. Sen syvyys (keskeltä vallin laelle) on puolen metrin luokkaa. Halssi aukeaa länsiluoteeseen, kohti suota. Tervahautaa kiertää epäyhtenäinen ja epäselvä ojakaivanto. Maasto paikalla on kivistä moreenikangasta, kasvillisuus varvikkoa ja nuorta männikköä.

Pölyniemen tila 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Reilun kymmenvuotiaan hakkuun koillislaidalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 m. Vallin leveys haudassa on noin 5,5 m. Syvyyttä tervahaudalla on, sen keskeltä vallin laelle, noin 80 cm. Kapea halssiura laskee pohjoiseen. Tervahauta sijoittuu pohjoiseen laskevaan rinteeseen siten, että sen eteläreuna on liki maantasainen, kun taas sen pohjoisreuna on yli metrin korkea. Tervahaudan päällä kasvaa tiheää koivua ja mäntyä, maaperä paikalla on kivistä moreenia.

Pieni Pölylampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aivan metsäautotien kääntöpaikan vieressä hiekkapohjaisella mäntykankaalla on yksittäinen tervahauta. Aluskasvillisuutta hallitsee sammal, jäkälä, varvut ja kanervat. Maastossa kasvaa myös koivuja sekä kuusta.
Tervahauta on halkaisijaltaan 16 m ja se on syvyydeltään 0,5–1 m. Tervahauta on matalampi kaakkoispuolelta ja sisäpuoli on muutenkin epätasainen. Sen vallit ovat 4,5 m leveät ja 0,3–1 m korkeat. Vallin edessä kiertää oja tervahaudan ympäri. Tervahaudan halssi antaa kaakkoon ja on kooltaan 3,5 x 1,5 x 1 m. Halssista jatkuu juoksutusura näkyvänä noin 3 m matkalta. Tervahaudan sisäpuolella kasvaa jonkin verran varttuneempaa puustoa.

Pölyniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pölyniemen itäpäässä sijaitsee kaksi vierekkäistä tervahautaa. Tervahaudat ovat tiheän puuston peittämiä ja siten myös hankalasti kuvattavia. Puusto on koivuvoittoista sekametsää, jossa kasvaa koivun lisäksi ainakin leppää, pihlajaa, mäntyä ja katajaa sekä yksittäisiä vanhempia kuusia. Aluskasvillisuutta hallitsevat varvut, suopursu sekä sammal.
Kaakossa sijaitseva tervahauta 1 on halkaisijaltaan noin 16 m ja se on alle 1 m syvä. Tervahaudan antaa etelään ja on kooltaan noin 4 x 1,5 x 1 m. Tervahaudan vallit ovat sen pohjoispuolella olemattomat, mutta eteläpuolella selkeämmät ja leveydeltään 3 m. Korkeutta valleilla on eteläpuolella 0,5 ja 1 m välillä.
Ensimmäisen tervahaudan luoteispuolella, melkein vallissa kiinni, on toinen tervahauta 2. Tervahauta 2 on halkaisijaltaan 18–19 m ja sillä on syvyyttä 0,6 m. Halssi antaa etelälounaaseen ja on kooltaan 3 x 1,5 x 1,2 m. Juoksutusuran jatkuu ojamaisena noin 20 m. Tervahaudan vallissa on paljon kuoppia. Pohjoispuolella on havaittavissa tuplavallia ja lounaispuolella vallin keskellä on ojamaista rakennetta. Korkeutta vallilla on 0,5–1 m.

Sikolahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sikolahteen laskevassa mäessä on yksittäinen osin tuhoutunut tervahauta. Tervahaudan läpi menee polkuja sekä metsäkoneen jälki. Tervahauta on melko tiheässä nuorehkossa talousmetsässä, jossa kasvaa koivua, mäntyä, kuusta sekä katajaa. Aluskasvillisuutena on varpuja sekä sammalta.
Halkaisijaltaan tervahauta on 18–20 m ja se on hieman epäsymmetrinen. Syvyyttä sillä on 1 m. Halssi on lännessä ja laskee järveen. Kooltaan halssi on 5 x 1,5 x 1–1,5 m. Vallissa on kuoppia ja se on leveydeltään 4–5 m. Matalimmillaan valli on 0,2 m ja syvimmillään länsipuolella se on 1,5 m.

Korpilahti (1000055350) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Korpiniemessä sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 20 m. Tervahauta on laakea ja sen vallin leveys on 5–6 m. Korkeutta valleilla on alle metri. Kapea, osin metsätöiden seurauksena tuhoutunut halssiaukko suuntaa länteen. Paikalla kasvaa tiheää mäntytaimikkoa, jonka vuoksi tervahautaa on hankala hahmottaa maastossa. Maaperä on kivistä moreenia.

Lahdenperä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lahdenperän pohjoisrannalla, Hirsikankaan tyvessä sijaitsee kaksi vierekkäistä tervahautaa.
Itäisemmän tervahaudan 1 halkaisija on noin 19 m, syvyys yli 1,5 m. Vallin leveys on noin 5 m ja niissä on paljon eläinten koloja. Halssiaukko aukeaa itään. Paikka on vanhaa hakkuuaukeaa, joka inventoinnin aikaan kasvoi tiheää mäntytaimikkoa. Itäisemmän tervahaudan päällä kasvaa varttuneempaa puustoa.
Itäisemmän tervahaudan länsipuolella sijaitsee matalampi tervahauta 2, joka huomattiin vasta inventoinnin raportointityön yhteydessä MML:n 5p aineistosta. Tervahautojen välinen etäisyys on alle 10 m. Kohteelle laadittiin aluerajaus, joka pitää sisällään molemmat tervahaudat, vaikka läntisempää niistä ei maastossa havaittu eikä tarkastettu.

Niemenotsa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Niemenotsan tasaisessa länsikärjessä sijaitsee mahdolliseksi hiilihaudaksi tulkittu kuoppajäännös. Kuopan koko on noin 1,5 m ja syvyys noin 0,7 m, joskin muhkea sammalikkovarvikko hankaloitti kuoppajäännöksen tarkan koon havainnointia. Kuopan ympärillä ei ollut havaittavaa vallia. Kuoppajäännöksen pohjalle tehdystä koekuopasta todettiin 20–25 cm paksu hiilen ja noen sekainen hiekkakerros, jonka alla maalaji oli puhdas hiekka.

Rajamaa (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Parvajärven pohjoisrannalta havaittiin toistakymmentä kvartsi-iskosta sekä rapautuneiden kivien keskittymä. Havainnot saatiin noin 15 * 1,5 m kokoiselta alueelta rantavedestä. Rapautuneet kivet olivat noin nyrkin kokoisia ja noin neliömetrin alueella. Kivikeskittymä on todennäköisesti esihistoriallisen lieden jäännös. Rantavettä pystyi kahlaamaan kuivin saappain noin 1–1,5 m etäisyydelle rantaviivasta. Kuivan maan puolelle tehtiin puolenkymmentä tuloksetonta koekuoppaa. Maaperä kuivan maan puolella ja matalassa rantavedessä on hiekkaa. Syvemmällä vedessä maalaji näytti olevan kivistä.
Paikalla on kivikautinen asuinpaikka, joka on jäänyt, ainakin osin, vedennousun alle. Asuinpaikka on voinut myös sortua veteen rantaeroosion vaikutuksesta. Kohteelle laadittiin aluerajaus, joka perustuu tehtyihin havaintoihin. Kvartsi-iskoksista otettiin talteen muutamia ja ne talletetaan Kansallismuseon kokoelmiin numerolla KM47518.

Parvakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Parvakankaan luoteisreunalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 22 m kokoinen tervahauta, jossa on epämääräiset, noin 9 m leveät kaksoisvallit. Haudan keskellä on pieni epämääräinen kumpu (noin 2,5 * 0,8 m), joka on mahdollisesti seurausta tervahaudan epäonnistuneesta poltosta. Halssiaukko laskee pohjoiskoilliseen. Tervahauta on alle puoli metriä korkea ja erottuu muhkeasta varvikosta heikosti. Haudan päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa.

Jäkäläkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jäkäläkankaalla kuivalla talousmetsäkankaalla sijaitsee tervahauta, jonka ympärillä on useita kuoppia. Kuopat voivat liittyä metsänhoitoon, mutta ei ole poissuljettua, etteivätkö ne olisi myös vanhempia. Tervahaudan ympäristön maasto on mäkistä ja sen aluskasvillisuutena ovat varvut sekä sammal.
Tervahaudan halkaisija on 13 m ja se on 1 m syvä. Tervahaudan halssi antaa länteen ja on kooltaan 3 x 2 x 1,6 m. Tervahaudassa on tuplavallit ja ne ovat leveydeltään hieman yli 2 m. Korkeus vaihtelee 0,5–1,5 m välillä. Tervahaudan ympärille on jätetty kulttuurikantoja.
Tervahaudan eteläpuolella vallissa kiinni on modernilta vaikuttava halkaisijaltaan 50 cm ja 50 cm syvä kuoppa 1, jossa on 5 cm hiilikerros. Hiilikerros voi liittyä itse tervahautaan. Tervahaudan kaakkoispuolella on 1 x 3,5 m kokoinen kuoppa 2, jossa on selkeä hiilikerros. Tervahaudan pohjoispuolella on kuoppa 3, jonka halkaisija on 2 m ja syvyys 0,5 m.

Jäkäläkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 300 m Jäkäläkangas 1:sta kaakkoon sijaitsee tervahauta hieman kosteammassa maastossa. Alueen puusto on mäntyvoittoista talousmetsää, jonka seassa kasvaa jonkin verran koivuja sekä kuusia. Aluskasvillisuutena on suopursua, sammalta sekä varpuja. Tervahaudan ympärillä on tehty jonkin verran hakkuita ja ympäristössä onkin runsaasti metsäkoneen jälkiä.
Tervahauta on halkaisijaltaan 19 m ja syvyydeltään 0,6 m. Siinä on 4–4,5 m leveät tuplavallit, jotka ovat 0,5 m korkeat. Vallien välissä on kapea oja. Vallissa on eläimen tekemiä kuoppia. Halssi antaa lounaaseen ja on kooltaan 2 x 1,5 x 1–1,5 m. Juoksutusura jatkuu näkyvänä noin 14 m päähän. Tervahauta on merkitty kulttuurikannoin ja lisäksi joihinkin lähialueen puihin on maalattu harmaat viivat. Viivat voivat liittyä myös metsänhoitoon.
Tervahaudan koillispuolella metsäkoneen uran vieressä on modernilta vaikuttava 3,5 x 4,5 x 0,5 m kokoinen kuoppa. Tervahaudan ympäristössä on muitakin viitteitä modernista metsänhoitoon liittyvästä toiminnasta.

Parvakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Parvakankaan koillisosassa sijaitsee loivapiirteinen tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 m. Tervahautaa kiertää epäyhtenäinen ja epämääräinen ojantapainen. Vallien leveys on noin 6 m. Syvyyttä tervahaudalla on noin metri. Halssiaukko aukeaa koilliseen, kohti järveä.
Paikka on avarapohjaista ja helppokulkuista talousmetsää, maaperä hiekkamoreenia.

Purola 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäntyvoittoisen talousmetsässä sijaitsevan pikkunätin tervahaudan halkaisija on noin 9 m. Vallin leveys on noin 1,5–2 m. Syvyys vallin laelta tervahaudan pohjalle on noin 0,7 m. Halssiaukko aukeaa itään. Tervahaudan kohdalla kasvaa muutamia mäntyjä ja nuorempaa koivikkoa.

Purola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Avarapohjaisessa mäntyvaltaisessa talousmetsässä sijaitsevan laakean tervahaudan halkaisija on noin 17 m. Vallien leveys on noin 6–7 m. Korkeutta tervahaudalla on alarinteen puolelta reilu metri, ylärinteessä alle 80 cm. Halssiaukko aukeaa pohjoiseen.

Katiska-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Katiska-ahossa sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on noin 10,5 m, vallien leveys on noin 3 m. Tervahaudan korkeus on noin 50 cm ja syvyys vallin laelta sen keskelle yli 70 cm. Halssiaukko aukeaa lounaaseen. Tervahaudan päällä kasvaa nuorta lehtipuuta. Alue on avarapohjaista talousmetsää.

Purola 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Purolan niemen kärjessä sijaitsee maastoon sulautuva laakea tervahauta, jonka halkaisija on noin14–15 m. Tervahaudan syvyys on alle metri ja sen halssiaukko on ilmeisesti sortunut järveen. Tervahaudan päällä kasvaa vankkoja koivuja. Paikka on umpeen kasvavaa saunamökin pihamaan reuna-aluetta.

Sääskenpolvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2024: Kohdetta ei tarkastettu maastossa. Paikannus perustuu MML:n laserkeilausaineistoon (5p), joka julkaistiin maastotöiden jälkeen.

Sääskenpolvi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2024: Kohdetta ei tarkastettu maastossa. Paikannus perustuu MML:n laserkeilausaineistoon (5p), joka julkaistiin maastotöiden jälkeen.

Virranaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2024: Kohdetta ei tarkastettu maastossa. Paikannus perustuu MML:n laserkeilausaineistoon (5p), joka julkaistiin maastotöiden jälkeen.

Murhinniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Lahdenperä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Palolampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Antinniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Paskalampi (1000055416) (Työ- ja valmistuspaikat)

Jäkäläkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kettuaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Susisuontien ja Tuohilehtoon menevän metsätien risteyksestä noin 120 metriä itäkaakkoon, loivasti koilliseen laskevassa moreenirinteessä. Puusto on varttunutta mäntymetsää. Itse kohde on tiheän sekapuuston ja katajapensaiden peittämä.
Paikalla on melko selkeäpiirteinen tervahauta, jonka halkaisija on noin 17 metriä. Vallit ovat
noin 4 metriä leveät puoleltaan ja melko matalat, noin 50 cm korkeat. Halssi on pohjoiskoilliseen ja noin 8 metriä pitkä. Sen leveys tervahaudan päästä on noin 2 metriä ja syvyys 0,8
metriä. Halssi jatkuu alarinteeseen ojana.
hde on rajattu inventoinnin 2024 ja vinovalovarjosteen tietojen perusteella.

Pyöräpää (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 45 metriä Susisuontien pohjoispuolella, matalalla luoteeseen viettävällä soraharjanteella. Alueella kasvaa varttunutta mäntymetsää ja aluskasvillisuus on varpukasvia ja jäkälää.
Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 13 metriä. Vallit ovat noin 3 metriä leveät ja 0,7
metriä korkeat. Tervahaudan syvyys on noin 1,2 metriä. Halssi on luoteeseen ja se on
tervahaudan päästä noin 2 metriä leveä, kaveten kuitenkin pian noin metrin leveyteen. Sillä on
mittaa 6 metriä.
Erityispiirteenä vallissa on sen lounaisosassa lounaaseen osoittava, noin 3 metriä pitkä painanne tai kaivanto. Se muistuttaa hieman halssirakennetta, mutta ei vaikuta ulottuvan yhtä
syvälle mutta ei vaikuta ulottuvan yhtä syvälle kuin varsinainen halssi kaivanto. Lisäksi vallia kiertää ojamainen kaivanto. Vallin lounaisosa vaikuttaa hieman vaurioituneen metsäkoneen ajouran vuoksi.
Kohde on rajattu inventoinnin 2024 ja vinovalovarjosteen tietojen perusteella.

Tuohilehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin kilometri Susisuontieltä lounaaseen, aivan ajokelpoisen tien päässä ja kuusivoittoisessa sekametsässä sijaitsee suurehko tervahauta. Se on kauttaaltaan hyvin tiheän, nuorehkon puuston ja vanhan hakkuujätteen peitossa. Ympäristö on kostea ja korpimainen. Aluskasvillisuus on enimmäkseen heinäkasveja, saniaista ja horsmaa.
Tervahaudan halkaisija on 19 metriä, josta vallit ovat noin 5 metriä leveät puolellaan. Tervahauta on noin 1,5 metriä syvä. Halssi on luoteeseen ja tervahaudan päästä noin 2 metriä leveä. Se on 6 metriä pitkä ja jatkuu alarinteeseen ojana. Se on alkupäästä noin 1,5 metriä syvä.
Kohde on rajattu inventoinnin 2024 ja vinovalovarjosteen tietojen perusteella.

Pienankangas 4 (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Pienankankaan eteläosassa, noin 60 metriä Otermantieltä luoteeseen ja 70 metriä Susisuontien risteyksestä pohjoiseen on matala, mutta selkeästi maastossa erottuva maakuoppa. Se sijaitsee harvaa, varttunutta mäntyä kasvavalla hiekkakankaalla. Aluskasvillisuus on kanervaa ja jäkälää. Kohteessa on kaksi kuoppaa eli kuopat a ja b, joiden käyttötarkoitus on epäselvä.
Kuopan a mitat ovat 2 x 1,5 x 0,4 metriä ja sitä ympäröi matala valli. Maaperäkairanäytteessä voitiin havaita paksuhko, noin 10 cm huuhtoutumiskerros, joka vaikutti likaiselta ja hieman nokiselta. Tämän perusteella kuoppa on iäkäs.
Kuopasta 55 metriä etelälounaaseen on toinen kuoppajäännös, joka on kuvattu alakohteena.
Kohde on rajattu inventoinnin 2024 ja vinovalovarjosteen tietojen perusteella.

Mikitänpää (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija noin 14 metriä. Tervahauta 2: halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pihlajavaara luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lumipuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 13 m. Halssi osoittaa pohjoiseen.

Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 20 m. Halssi osoittaa koilliseen.

Välisuo (1000055723) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, lähes täysin metsänaurauksen tuhoama. Halkaisija on ollut arviolta 12 – 16 m. Halssi osoittaa kaakkoon.

Maanselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, muodoltaan soikeahko, n. 13 x 17 m.

Isolehto (1000055726) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 11 m. Halssi osoittaa pohjoiseen.

Möykkysenjoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 15 m. Halssi osoittaa kaakkoon.

Kukkarovaara koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 18 m. Halssi osoittaa länteen.

Kuoppasuo (1000055732) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 11 m. Halssi osoittaa itään.

Kyntöpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 17 m. Halssi osoittaa luoteeseen.

Pohjoissuo (1000055734) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 16 m. Halssi osoittaa pohjoiskoilliseen. Tervahauta on metsäautotien lenkin keskellä. Suurimmaksi osaksi se on hyvin säilynyt, reunaosat ovat osin tienteossa pusketun maan peitossa.

Hermikki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 16 m. Halssi osoittaa länteen.

Matara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 16 m. Halssi osoittaa koilliseen.

Matarakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija n. 9 m. Halssi osoittaa lounaaseen. Metsäkoneura on särkenyt hautaa.

Kivilehto (1000055740) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 14 m.

Pyöreösuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 10 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Löyhkösensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 12 m. Halssi osoittaa pohjoiseen.

Kettusärkät (1000055744) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 13 m. Halssi osoittaa koilliseen.

Möykkysenjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 10 m.

Kallokorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 11 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Leppäpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 17 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Tyräpuro (1000055748) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 11 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Päivärinta (1000055749) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 11 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Hermikkisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 12 m. Halssi osoittaa pohjoiseen.

Roveloaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 12. Halssi osoittaa pohjoiseen.

Roveloaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Isolehto 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 12 m. Halssi osoittaa etelään.

Hermikkisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hermikkisuo 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisija 14 m. Halssi osoittaa koilliseen.

Rinne (1000055756) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 12 m. Halssi osoittaa etelälounaaseen.

Pikku-Kuusela (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 11 m. Halssi osoittaa etelään.

Yhteinenaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 10 m. Halssi osoittaa kaakkoon.

Mularisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa. Eteläisempi läpimitta n. 12 m (tervahauta 1), pohjoisempi läpimitta n. 7 m (tervahauta 2). Molempien halssit osoittavat länteen.

Kuoppasuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija 13 m. Halssi osoittaa kaakkoon.

Kirvesaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa. Eteläisempi (tervahauta 1) halkaisijaltaan 21 m, pohjoisempi (tervahauta 2), halkaisijaltaan 15 m. Sijaitsevat alle 10 m etäisyydellä toisistaan. Molempien halssit osoittavat itään.

Kintunmutka (Työ- ja valmistuspaikat)

Tikkasenpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 15 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Merjansuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Siimes (Maarakenteet)
Historiallinen; Kiantajärven Kaarronlammen itärannalla. Kapean ja matalan hiekkaharjanteen päällä. Ympäristössä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Noin n. 10 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jonka halssi on kaivettu länteen. Haudan kohdalla harjanne on jotakuinkin haudan levyinen eli n. 10 m. Haudan päällä kasvaa lähinnä mäntypuita, joitakin vanhempiakin, pintaa peittää sammal ja puolukanvarvut, lähinnä reunoilla kasvaa katajaa. Haudan yli kulkee hiekkaharjanteella kulkeva polku.
Haudasta n. 2-65 m pohjoiskoilliseen on hiekkaharjanteen päällä kolme kuoppaa. Ne ovat n. 1-2 m halkaisijoiltaan ja n. 30-40 cm syviä. Pohjoisin kuoppa on hiekkaharjanteen päässä pyöreän hiekkakumpareen päällä. Kumpareella tai sen reunoilla kasvaa joitakin varttuneita mäntyjä. Kuoppa on n. 2 halkaisijaltaan ja n. 40 cm syvä. Kuopan itäreunalla on rautatolppa (kiinnitystä tai merkintää varten ?). Kairauksessa ei selvinnyt kuopan tarkoitus, siitä ei tullut esiin esim. palanutta maata. Kumpare on maannoksen perusteella luontainen, siinä esiintyy huuhtoutumiskerros. Aluerajaus tehtiin tervahaudalle ja kuopille 2 ja 4, kuoppa 3 on pieni ja epämääräinen, joten se katsottiin pistemäiseksi kohteeksi. Myös kaavan ulkopuolella havaittiin joitakin kuoppia, jotka todettiin pikaisesti, koska ne eivät sijaitse selvitysalueella. Niiden kuoppien joukossa lienee maanottokuoppia tai tuulenkaatojen tai eroosion takia kaatuneiden puiden aiheuttamia kuoppia, kuoppien syntytapa tai tarkoitus ei nopeasti silmäillen täysin avautunut.

Möykkäänkankaat 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on tyypillinen keskikokoinen tervahauta laskukuoppineen.
Haudan reunat ovat haudan pohjalta noin kahden metrin korkeudessa ja reunat
ovat yli metrin paksuiset. Tervahauta on halkaisijaltaan ulkoreunoista noin 10 met-
riä. Kohde sijaitsee suon reunasta nousevalla pienellä kukkulalla maastokarttaan
merkityssä paikassa. Kukkula tervahaudan ympärillä on tasalaatuista hiekkaa ja
joka puolella kukkulaa haudan ympäristössä on hyvin vanhoja täysin sammaltunei-
ta kantoja, jotka vaikuttavat tervahaudan käytön aikaisilta. Vallin korkeus on noin 60-70 cm ja keskuskuopan syvyys noin 1,0-1,1 metriä. Lyhyt halssi on kohti länsilounasta.

Möykkäänkankaat 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee koilliseen suuntautuvan hiekkaharjanteen laella sen koillispäässä. Tervahaudan kuopan halkaisija on 9-10 m. Kuopan ulkoreunat ovat loivat, mutta keskellä on jyrkemmin suppilomainen osa. Kuopan syvyys on enimmillään 1,8 m, mutta länsilounaassa halssin puolella vain 1,2 m, koska halssin kohdalla on painanne, joka ulottuu jonkin verran vallin harjan sisäpuolelle. Kuoppaa ympäröivä valli on leveä ja kohoaa selvästi, vähimmilläänkin metrin verran harjanteen laen yläpuolelle. Kokonaisläpimitta vallin ulkoreunasta on 20-22 m. Tervanlaskukuoppa on rinteessä ja siten lyhyt. Se avautuu pohjan tasossa suoraan laskevaan rinteeseen.
Laskukuopan kohdalla, noin 10 m päässä haudan ulkoreunasta, hiekkaharjanteiden välisessä suossa on noin 2 m x 2 m kokoinen ja puolisen metriä syvä neliömäinen kuoppa, joka on ehkä kaivettu veden ottoa varten. Kuoppa on alakohteena.

Purola (1000056480) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 60 m päässä Utajärventieltä länteen. Alakohde on pääkohteelta 35 m kaakkoon. Paikalla on kaksi tasapohjaista, laakeaa hiilimiilua. Molemmat ovat halkaisijaltaan noin 11 m. Vallit ovat 40–70 cm korkeita ja 1,5 m leveitä. Pääkohteen (miilu 1) pohjoisvallissa on noin 5 m mittainen aukko ja itäpuolella noin metrin kokoinen aukko. Alakohde (miilu 2) on pohjoisreunaltaan vaurioitunut koneellisessa metsänhoidossa melko hiljattain. Sen ympärillä näkyy runsaasti puuhiiltä metsäkoneen urissa.
Paikalla kasvaa mäntyvaltaista sekametsää. Alakohteen lähellä on hakkuuaukko. Aluskasvillisuus on sammalta, varpua ja paikoin katajaa. Maaperä on hiekkaista. Kohteet sijaitsevat vanhan Utajärventien tieuran varressa miltei välittömästi sen lounaispuolella.

Oravimäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 55 m pohjoiseen purettavasta ilmalinjasta, Kilpakankaan soramontun lounaisreunan tuntumassa, suoraan paljaaksi hakatulla kiinteistörajalla.
Paikalla on pienikokoinen tervahauta. Se on tehty melko jyrkän hiekkarinteen yläosaan. Rinne viettää etelään. Vallit ovat 1,5 m leveät ja 50 cm korkeat tasaiselta osalta. Kokonaishalkaisija on noin 8 m. Halssi on suuri ja jyrkkäpiirteinen. Se suuntautuu etelään kohti alarinnettä ja on tervahaudan päästä vajaa 3 m leveä, 1,5 m syvä ja noin 6 m pitkä. Tervahaudan syvyys on arviolta 80 cm.
Aluskasvillisuus on jäkälää ja varpua ja maaperä hiekkaa.

Oravimäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Utajärventien reunasta kohti Oravisuota viettävässä rinteessä, noin 330 m kaakkoon Viitavaarantien risteyksestä. Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 19 m. Sen vallit ovat noin 4 m leveät ja 30–90 cm korkeat. Tervahaudan syvyys on noin 1,5 m. Halssi on koilliseen ja 2,5 m leveä, yli 2 m syvä ja 6 m pitkä. Luoteispuolen vallissa on suuri, kaivettu kuoppa.
Puusto on mäntyvaltaista, varttunutta havumetsää ja aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maaperä on hiekkaista.
Tervahaudan itäpuolella on 4 x 2 x 0,4 m kokoinen hiilikasa, joka on merkitty
alakohteeksi.

Oravisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oravisuon pohjoispuolella kulkevalla pitkällä, hiekkaisella niemekkeellä. Paikalla on kaksi tervahautaa. Suurempi niistä on pääkohde (tervahauta 1), joka on kokonaishalkaisijaltaan noin 14 m. Sen vallit ovat 3 m leveät ja noin 50 cm korkeat. Syvyyttä tervahaudalla on noin 1,2 m. Halssi on lounaaseen ja leveydeltään tervahaudan päästä noin 2,5 m. Sen syvyys on noin 60 cm ja pituus noin 5m.
Alakohteena oleva pienempi tervahauta 2 on pääkohteesta noin 16 m luoteeseen. Sen kokonaishalkaisija on noin 7 m. Vallit ovat 2 m leveät ja noin 40 cm korkeat. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssi on lounaaseen ja kaivettu auki kohti tervahaudan keskustaa. Se on noin 1 m leveä, 50 cm syvä ja noin 3 m pitkä.
Molemmat sijaitsevat kuusivaltaisessa, varttuneessa havumetsässä. Aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Pienemmässä tervahaudassa kasvaa tiheässä kuusia. Maaperä on hiekkaa. Suurempi tervahauta on merkitty maastokarttaan.

Housunsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Housunsuon itäpäässä, 95 m Utajärventien eteläpuolella ja noin 970 m Vaamakoskentien risteyksestä länsiluoteeseen.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 11 m. Vallin korkeus on noin 50 cm ja leveys noin 2 m. Halssi osoittaa etelään. Se on noin 6 m pitkä, 60 cm syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.
Puusto on varttunutta havumetsää ja aluskasvillisuus katajaa, varpua ja sammalta. Maaperä vaikuttaa hiekkaiselta moreenilta. Kohteessa on vanha metsäkoneen aiheuttama
vaurio.

Oravipuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee välittömästi Utajärventien pohjoispuolella, sen ojaluiskan tuntumassa, 130 m Oravipurolta länteen ja 800 m Vaamakoskentien risteyksestä länsiluoteeseen. Puusto on kuusivoittoista sekametsää ja aluskasvillisuus varpuja ja sammalta. Maaperä on moreenia.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 14 m. Vallin korkeus on noin 70 cm ja leveys noin 2,5 m. Halssi on pohjoiseen. Se on noin 5 m pitkä, 1,6 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä.
Tervahauta on merkitty maastokarttaan.

Oravilampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oravilammen itäpuolella, jyrkästi lammelta nousevan harjanteen reunalla, Vaamakoskentieltä noin 160–210 m länsiluoteeseen. Paikalla on melko hiljattain hakattu avohakkuu, jossa myös kohteiden päällä olevat puut on hakattu.
Pääkohteena oleva tervahaudan 1 kokonaishalkaisija on noin 12 m. Halssi on lounaaseen. Se on noin 5 m pitkä, 1,5 m syvä ja tervahaudan päästä 1,5 m leveä. Vallin leveys on noin 3 m. Tervahaudan syvyys on 0,7 m. Kohteen sisällä on hakkuujätettä ja sen yli menee metsäkoneen jälki.
Alakohteen tervahauta 2 on pääkohteesta 55 m kaakkoon. Se on edellistä selkeäpiirteisempi. Sen kokonaishalkaisija on noin 11 m. Halssi on lounaaseen ja noin 6 m pitkä, 1,5 m leveä ja 1,5 m syvä. Tervahaudan syvyys on noin 80 cm. Vallit ovat noin 3 m leveät ja arviolta 50 cm korkeat. Alakohde sijaitsee samalla hakkuuaukolla, kuin pääkohde ja myös siinä on hakkuujätettä.
Molemmat tervahaudat on merkitty maastokartalle.

Ojala (1000056489) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin Vaamakoskentien risteyksestä 470 m itäkoilliseen ja reilut 100 m luoteeseen Ojalan talon pihapiiristä.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 16 m. Sen vallit ovat 50–120 cm korkeat ja noin 4 m leveät. Halssi on länsiluoteeseen ja pituudeltaan 5 m, leveydeltään 2 m ja syvyydeltään noin 1,3 m. Tervahautaa kiertää ojamainen kaivanne.
Puusto on varttunutta, harvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Lehtola (1000056491) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 260 m länteen Kivarinjärven Lehtolanlahden pohjukasta. Puusto on harvassa kasvavaa, varttunutta mäntyä. Aluskasvillisuus on jäkälää, varpua ja sammalta. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla on pienikokoinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 6 m. Halssi on kaakkoon. Se on noin 2 m pitkä, 60cm syvä ja tervahaudan päästä 1 m leveä. Vallin korkeus on noin 20–40 cm ja leveys noin 1,5 m. Tervahauta on noin 1 m syvä.

Ekola (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee talon piha-alueella, Niskanperäntien risteyksestä noin 130 m koilliseen. Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 15 m. Halssi on pohjoiseen ja noin 7 m pitkä, 2 m syvä ja tervahaudan päästä 2 m leveä. Vallin korkeus on noin 50–130 cm ja leveys noin 4 m.
Kohteella kasvaa hyvin tiheässä puustoa ja sen muoto on rinteen päältä melko epämääräinen.

Kumpula (1000056493) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Utajärventieltä noin 35 m pohjoiseen, nimettömän, vapaa-ajanasuntojen pihoihin menevän hiekkatien välittömässä läheisyydessä.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12 m. Koilliseen suuntautuva halssi on kuoppamainen. Sen pituus on noin 6 m, syvyys 1,5 m ja leveys tervahaudan päästä noin 2 m. Tervahaudan vallit ovat noin 50 cm korkeat, 2,5 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 90 cm.
Paikalla kasvaa harvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Itä- ja pohjoisvalleissa on vanhoja metsän äestyksestä johtuvia vaurioita.

Pajukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Utajärventien pohjoispuolella 140 m etelään Kivarinjärven rannasta. Paikalla kasvaa varttunutta mäntymetsää. Aluskasvillisuus on varpua, sammalta ja katajaa.
Pääkohde (tervahauta 1) on kokonaishalkaisijaltaan noin 17 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 3,5 m leveät ja 1–1,7 m korkeat. Tervahaudan syvyys on noin 1,7 m. Halssi on koilliseen ja noin 10 m pitkä, 1,6 m syvä ja tervahaudan päästä noin 3 m leveä. Kohteen länsi ja lounaispuolella on kaivettuja kuoppia, jotka liittynevät tervahaudan käyttöön.
Alakohde (tervahauta 2) on pääkohteesta kaakkoon noin 60 m päässä. Paikalla on hyvin huomaamaton tervahauta. Sen kokonaishalkaisija on noin 7 m. Sen vallit ovat matalat ja loivat, noin 2 m leveät ja 20–50 cm korkeat. Halssi on koilliseen, mutta sitä on vaikea erottaa maastossa, sillä siinä kasvaa suurehkoja puita. Alakohteesta luoteeseen on jyrkkäpiirteinen kuoppa, jossa on rautaromua. Se lienee kaivettu jälkeenpäin.
Pääkohteen tervahauta on merkitty maastokartalle.

Hannila 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hannilan talon länsipuolella, Utajärventieltä etelään kääntyvän pihatien alkupäässä. Paikalla kasvaa tiheä katajapensaikko. Muutama suurempi mänty on kohteen ympärillä. Aluskasvillisuus on korkeaa varpua.
Paikalla on vallillinen, kuoppamainen hiilimiilu. Se on halkaisijaltaan noin 3,5 m. Keskellä oleva kuoppa on melko jyrkkä ja noin 1,2 m syvä. Vallit erottuvat maastosta heikosti. Valliin tehdyssä koepistossa havaittiin puuhiiltä ja hiilistä maata. Kohde vaikuttaa vaurioituneen jomman kumman tien tekemisen yhteydessä.

Hannila 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Utajärventien eteläpuolella, Hannilan talosta 400 m länteen. Kohteella kasvaa harvaa mäntymetsää ja runsaasti katajaa. Aluskasvillisuus on varpua ja sammalta.
Paikalla on vallillinen, syvä, kuoppamallinen hiilimiilu. Sen halkaisija on noin 7 m. Vallit ovat selkeät. Ne ovat 1,5 m leveät ja 40–60 cm korkeat. Keskellä olevan kuopan syvyys on arviolta 2 m. Vallissa on hiiliä.

Hannila 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hannila 1:n tavoin Hannilan talosta länteen, Utajärventieltä etelään kääntyvän pihatien varressa, noin 90 m Hannila 1:sta etelälounaaseen. Kohteella kasvaa harvaa mäntymetsää. Aluskasvillisuus on varpua ja sammalta.
Paikalla on hyvin jyrkkäpiirteinen, vallillinen, syvä, kuoppamallinen hiilimiilu. Sen halkaisija on noin 7 m. Vallit ovat selkeät. Ne ovat 1,5 m leveät ja 30–60 cm korkeat. Keskellä olevan kuopan syvyys on arviolta 2 m.
Kohde on merkitty maastokartalle virheellisesti tervahautana.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Utajärventien eteläpuolella, saman pihatien varrella kuin Hannila 1 ja Hannila 3. Maaperä on hiekkaista, ja aluskasvillisuus varpukasveja. Puusto on harvaa havumetsää.
Pääkohde (miilu 1) on halkaisijaltaan noin 6 m kokoinen, vallillinen kuoppamiilu. Vallit ovat 1 m leveät ja noin 40 cm korkeat. Kuopan syvyys on noin 90 cm.
Alakohde (miilu 2) on pääkohteesta länsilounaaseen noin 55 m päässä, lähellä talon pihaa. Se on samantapainen kuoppamiilu, kuin pääkohdekin. Halkaisija on noin 6 m. Vallit ovat noin 30 cm korkeat ja kuoppa on noin 1,3 m syvä.

Kärrykoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 170 m Utajärventien eteläpuolella, 200 m Kärrykoskesta itään. Maaperä on hiekkaista moreenia, ja aluskasvillisuus varpukasveja. Puusto on varttunutta mäntyä.
Paikalla on pienikokoinen tervahauta. Sen ympärillä on hiekanottoon liittyviä kuoppia. Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 6 m. Vallit ovat 1,5 m leveät ja 40–60 cm korkeat. Tervahaudan syvyys on noin 70 cm. Halssi on kaakkoon ja noin 5 m pitkä. Sen syvyys on 1,8 m ja leveys tervahaudan päästä noin 2 m.

Hallakorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hallakorven itäpuolella kuivuneen joentörmän reunalla noin 300 metriä metsäautotieltä länteen sijaitsee kaksi peruskarttaan merkittyä tervahautaa. Tervahautojen eteläpuolella kulkee metsätie, jolta tervahaudat on helppo havaita.
Suuremman tervahaudan 1 halkaisija on noin 18 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna ylärinteessä noin 1,7 m ja alarinteessä noin 1,5 m. Suppilomaisen tervahaudan vallin leveys on noin 4 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,3 m ja alarinteessä noin 1,6 m. Halssiaukko laskee pohjoiseen jyrkkään alarinteeseen kohti ojaa. Halssin pituus on noin 6 m ja leveyttä kaivannolla on noin 2–1,5 m. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Pohjalta otettiin lapionpisto, jossa erottui paksulti hiiltä. Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja tukevaa mäntymetsää. Vallin päällä ja myös osittain tervahaudan pohjalla kasvaa nuorta sekametsää.

Roninkangas (1000056509) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Roninkankaan kaakkoisosassa tiheässä mäntytaimikossa. Tervahaudan halkaisija on noin 13 m. Vallin leveys on noin 3 m. Haudan syvyys on noin 0,6 m pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on noin 5 m pitkä ja 2 m leveä. Tervahaudan päällä kasvaa mäntytaimikkoa. Tervahaudan vallissa on useita eläimen, mahdollisesti ketun, tekemiä kuoppia. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin hiilensekaista maata.

Lomaräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lomaräme -nimisen ojitetun suon länsipuolella. Laakea tervahauta on pieni ja piirteiltään selkeä. Halkaisijaltaan tervahauta on vain noin 6 m ja syvyydeltään noin 70 cm. Tervahaudan vallit ovat leveydeltään 1 m ja korkeudeltaan 30 cm. Halssi suuntautuu koilliseen ja on kooltaan noin 1,5 x 5 x 0,5 m. Juoksutusura jatkuu halssista noin 6 m.
Tervahauta sijaitsee harvennetussa talousmetsässä melko aukealla paikalla. Tervahaudassa ja sen lähiympäristössä kasvaa jonkin verran nuoria puita, pääasiassa mäntyä. Tervahaudan itäpuolella kasvaa tiheä nuori taimikko. Alueen aluskasvillisuutta hallitsee sammal, varvut, kanerva sekä jäkälä. Jäkälää kasvaa erityisesti tervahaudan valleissa.

Mustavaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mustavaaran eteläpuolella Lomaräme -nimiselle ojitetulle kosteikkoalueelle laskevassa rinteessä. Tervahauta sijaitsee avohakkuulla, mutta tervahaudan ympärille on jätetty katkaistut merkkipuut ja itse haudassa kasvaa jonkin verran katajaa. Muinaisjäännöksen ympäristön aluskasvillisuus koostuu heinästä, sammalesta ja varvuista.
Tervahaudan halkaisija on 16 m ja sen syvyys vaihtelee 1,3–1,7 m välillä. Halssi antaa länsilounaaseen ja on kooltaan 2 x 4,5 x 1–1,5 m. Halssissa on noin 2 m leveät vallit. Halssissa ei ole näkyvää juoksutusuraa. Tervahaudan vallit ovat kooltaan 3,5–4 x 0,7–1,4 m ollen korkeammat länsipuolella. Vallit ovat osin kaivetut metsä- tai kaivinkoneella. Kaivukohdista erottuu hiiltä.

Mustavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee avohakkuulla, mutta sen sisäpuolelle on jätetty katkaistu puu tervahaudan merkiksi. Tervahaudan sisäpuolella kasvaa jonkin verran nuorta puustoa, kuten katajaa. Muinaisjäännöksen ympäristön aluskasvillisuus muodostuu pääasiassa sammalesta, heinätupoista sekä varvuista.
Halkaisijaltaan Mustavaara 2 on 14 m ja syvyydeltään 1,2–1,5 m. Tervahaudan halssi suuntaa itäkaakkoon ja on kooltaan 3 x 2 x 1,5 m. Halssista jatkuu juoksutusura noin 5 m päähän. Vallit ovat 3 m leveät ja 0,5–1 m korkeat. Vallin koillispuolella on 5 x 3 x 1 m kokoinen hiilikasa. Tervahaudan valliin, sisäpuolelle ja sen välittömään läheisyyteen on tehty kaivurilla ainakin seitsemän pienehköä kauhan kokoista kuoppaa, josta paljastuu näkyville hiiltä. Tervahaudan vallit ovat muutoinkin osin tuhoutuneet tai huonossa kunnossa.

Rytisuo 1 (1000056514) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hankealueen pohjoisosassa Vaaranpään lounaispuolella Rytisuon ja Niskansuon välisellä kuivalla kankaalla. Tervahauta sijaitsee nuorehkossa mäntyvoittoisessa talousmetsässä, jonka aluskasvillisuus muodostuu varvuista ja sammalesta. Tervahaudan sisäpuolella kasvaa muutama nuori mänty sekä kuusi. Valleissa ja halssissa kasvaa mäntyjä, kuusta, katajaa sekä koivuja.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 11 m ja syvyydeltään 70 cm. Sen vallit ovat leveydeltään 3 m ja korkeimmillaan 0,5 m häviten itään mennessä lähes olemattomaksi. Tervahaudan halssi antaa lounaaseen ja on kooltaan 1 x 3 x 1–1,5 m. Suon suuntaan laskeva juoksutusura on näkyvä noin 5 m matkalta.

Rytisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vaaranpään lounaispuolella Rytisuon ja Niskansuon välissä olevalla kuivalla metsäsaarekkeella noin 200 m kaakkoon kohteesta Rytisuo 1. Ympäristössä ja tervahaudan sisäpuolella kasvaa nuorehkoa sekametsää ja muutama iäkkäämpi kuusi. Aluskasvillisuus muodostuu lähinnä varvuista sekä sammalesta.
Rytisuo 2 on halkaisijaltaan 11 m ja syvyydeltään 0,5 m. Tervahaudan halssisuuntaa lounaaseen ja on kooltaan 3 x 1,5 x 1–1,5 m. Juoksutusura jatkaa näkyvänä noin 4 m. Rytisuo 2:n vallit ovat leveydeltään 3 m ja korkeudeltaan 0,4–0,8 m välissä. Vallissa on jonkin verran kuoppia. Tervahaudan ympärillä on useita moderneja kuoppia ja metsätyökoneen jälkiä.

Niskansuo 1 (Maarakenteet)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Niskansuon eteläpuolella olevalla kuivalla talousmetsäkankaalla. Tervahaudan ympäristö on harvennettua talousmetsää. Tervahaudan sisällä ja valleissa kasvaa jonkin verran puustoa. Alueen aluskasvillisuus muodostuu pääasiassa sammalesta sekä varvuista.
Halkaisijaltaan Niskansuo 1 on 21 m ja syvyydeltään 1,5 m. Halssi antaa luoteeseen ja on kooltaan 4 x 2,5 x 1,5–2 m. Tervahaudan vallit ovat leveydeltään 4–5,5 m ollen leveämmät halssin päässä. Paikoin vallit näyttäisivät olevan tuplavallit, mutta on mahdollista, että vaikutelma syntyy valliin kaivetuista kuopista. Vallien korkeus vaihtelee 0,5 ja 1,5 m välillä ollen korkeammalla halssiin päässä. Tervahaudan vallin kaakkoispuolella suoraan kiinni vallissa on 2 x 2 x 0,7 m kokoinen hiilikasa.

Niskansuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Niskansuon eteläpuolella olevalla kuivalla kankaalla noin 150 m eteläkaakkoon Niskansuo 1:stä. Tervahaudan ympäristö on hakattu ja äestetty, jonka yhteydessä myös tervahauta on pahoin vaurioitunut. Äestysurat/metsäkoneen jäljet kulkevat tervahaudan keskeltä ja myös pohjoisosan vallien yli. Tervahaudassa kasvaa nuoria taimia. Alueen aluskasvillisuutena on sammalta ja varpuja.
Niskansuo 2 on halkaisijaltaan 12 m ja syvyydeltään 1,3 m. Sen vallit ovat kooltaan 3 x 0,7 m. Tervahaudan halssi on etelään ja kooltaan 2 x 2,5 x 1,5 m. Juoksutusuraa on hankala havaita äestyksen vuoksi.

Jalka-aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jalka-ahon eteläpäässä Pyöreäsuon ja Saukonpuron välissä sijaitsee kahden tervahaudan kokonaisuus. Tervahautojen ympäristö on tiheän keski-ikäisen sekametsän peittämää, joten haudoista ei saanut kunnollista kuvaa, vaikka niiden muodot olivatkin erittäin selkeitä. Aluskasvillisuutena on pääasiassa sammalta sekä varpuja.
Isompi tervahauta 1 on kooltaan 17 x 1,3–1,5 m. Sen vallit ovat 3,5–4 m leveät ja 1,5 m korkeat. Halssi on lounaaseen ja kooltaan 3 x 2 x 1,5 m. Halssin ympärillä on 1,5 m leveät ja 0,5 m korkeat vallit. Juoksutusura jatkuu näkyvänä noin 8 m päähän.
Tervahautojen ympärillä on jonkin verran metsänhoitoon liittyvää toimintaa ja maa on niiltä osin muokatun näköistä. Tarkastuksessa havaittiin myös tervahautojen välissä, niiden itäpuolella, vallissa kiinni oleva kumpare, joka oli hyvin samankaltainen kuin hiilikasat osassa myöhemmin tarkastetuista tervahaudoista. Kumpare erottuu 5p-idarista, mutta sitä ei kuitenkaan dokumentoitu valokuvin, eikä siihen tehty kairausta/koepistoa. Viistovalovarjosteen perusteella kumpare on kooltaan noin 6,5 x 3,5 m ja korkeutta sillä on ulkomuistin perusteella noin 1 m.

Jalka-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jalka-ahon pohjoisosassa Peurosuon ja Härmänsuon välisellä kuivalla kankaalla sijaitsee tervahauta sekä mahdollisesti siihen liittyvä painanne. Tervahaudan ympäristö on nuorta tai keski-ikäistä, hiljattain harvennettua, talousmetsää. Aluskasvillisuus muodostuu sammalesta ja varvuista.
Halkaisijaltaan tervahauta on 15–17 m ja se on hieman epäsymmetrinen. Syvyyttä Jalka-aho 2:n tervahaudalla on 1,5 m. Tervahaudan halssi on pohjoiskoilliseen ja kooltaan 3 x 4 x 2 m. Halssissa on lisäksi noin 2 m leveät ja 70 cm korkeat vallit. Juoksutusura jatkuu näkyvänä melkein 20 m päähän. Tervahaudan vallit ovat jyrkät ja leveydeltään noin 3,5 m. Korkeutta valleilla on 1,4 m. Tervahauta on merkitty maastoon punaisilla nauhoilla puissa/kepeissä.
painanne, ks. alakohteet

Jalka-aho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jalka-ahon lounaaseen laskevassa alarinteessä. Ympäristö on harvennettua talousmetsää ja sen aluskasvillisuutena on sammalta, varpuja, kanervaa sekä hieman jäkälää.
Tervahaudan halkaisija on 10 m ja sillä on syvyyttä 60 cm. Tervahaudan halssi osoittaa kaakkoon kohti 30 m päässä olevaa suota ja on kooltaan 2 x 2,5 x 0,5–1,5 m. Halssista ei lähde erottuvaa juoksutusuraa. Tervahaudan vallit ovat leveydeltään 2 m ja korkeudeltaan 0,2–1 m. Noin 7 m tervahaudasta pohjoiseen on moderni metsänkäyttöön liittyvä kuoppa.

Härmänsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee ojitetun Härmänsuon itäpuolella olevan kapean metsäkankaan pohjoisrinteessä Saukonpuron länsipuolella. Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 14 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna ylärinteessä noin 1 m ja alarinteessä noin 0,8 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,8 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Halssi suuntautuu koilliseen loivaan alarinteeseen kohti ojaa. Halssin pituus on noin 6 m ja leveyttä kaivannolla on noin 0,5 m. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta lapionpistosta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja tukevahkoa sekametsää. Tervahaudan ympäristö on vahvasti metsäkoneen muokkaamaa. Tervahaudan itä- ja etelävalli ovat vahingoittunet äestyksen yhteydessä. Tervahaudan yli on ajettu useaan kertaan metsäkoneella. Siksi tervahautaa on vaikea erottaa ympäristöstään.
Tervahaudan vallista noin 6 m länteen havaittiin mahdollinen tervapirtin pohja, jonka koko on
noin 1,5 x 1,5 m. Sen ympärillä on noin 0,5 m leveä ja 1 m korkea maavalli.

Härmänsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta sijaitsee ojitetun Härmänsuon itäpuolella olevan kapean metsäkankaan etelärinteessä Saukonpuron länsipuolella. Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 14 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 m. Vallin korkeus ylärinteessä on korkeimmillaan 0,2 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Halssi suuntautuu etelään. Halssiaukko laskee etelään loivaan alarinteeseen kohti ojaa. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä juoksutusuralla on noin 1,2 m.
Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta lapionpistosta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja tukevaa mäntymetsää. Vallin päällä ja osittain myös tervahaudan pohjalla kasvaa nuorta lehtimetsää.

Härmänsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Härmänsuon lounaispuolella, metsäautotiestä noin 320 m koilliseen. Tervahaudan halkaisija on noin 19 m. Vallin leveys on noin 5 m. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,3 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen. Se erottuu noin 1,2 m leveänä aukkona tervahaudan vallissa. Tervahaudan päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa ja se erottuu ympäristöstä heikosti. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin hiilensekaista maata.

Konttilampi 1 (1000056532) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Konttilammen koillispuolella kosteikkoalueelle laskevassa rinteessä noin 445 m metsäautotieltä itään sijaitsee kaksi tervahautaa ja mahdollinen tervapirtin pohja. Tervahaudoista suurempi on merkitty peruskartalle. Tervahaudoista noin 40 m etelään kulkee pienempi metsätie, jolta tervahaudat on helppo havaita.
Suuremman tervahaudan 1 halkaisija on noin 15 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 m. Maljamaisen tervahaudan vallin leveys on noin 3,0 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 1 m ja alarinteessä noin 1,3 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä kaivannolla on noin 0,8 - 1,5 m. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta lapionpistosta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja tiheää havumetsää. Tervahaudan yli on ajettu muutaman kerran metsäkoneella. Lisäksi tervahaudan kaakkoisvalli on vahingoittunut äestyksen yhteydessä.

Konttilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee Konttilammen koillispuolella ojitetulle kosteikkoalueelle laskevassa rinteessä noin 80 m metsäautotiestä itään. Tervahaudan halkaisija on noin 14 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna ylärinteessä noin 1 m ja alarinteessä noin 0,5 m. Vallin leveys on noin 3 m ja korkeus ylärinteessä on noin 0,8 m ja alarinteessä noin 1,3 m. Halssi suuntautuu koilliseen. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä kaivannolla on noin 1 m. Tervahaudan pohjalle on tehty kolme kaivantoa, joiden pohjan koko on noin 1,0 x 0,5 m ja syvyys noin 0,5–0,3 m.
Tervahautaa ympäröi pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjalta otettiin lapionpisto, jossa erottui paksulti hiiltä. Tervahaudan päälle on jätetty tukeva säästöpuuryhmä, jonka ansiosta tervahauta erottuu selvästi maastossa. Tervahaudan päällä kasvaa tukevaa haapa- ja kuusimetsää. Tervahaudan päälle on kaatunut vallilta kelo.

Konttilampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta sijaitsee Konttilammen luoteispuolella ojitetulle kosteikkoalueelle laskevassa rinteessä. Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 20 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 m. Tervahaudassa on kaksi vallia. Ulommaisen vallin leveys on noin 4 m ja sisävallin noin 3 m. Ulommaisen vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,8 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Vallien välissä kulkee pistemäinen kaivanto, jonka leveys on noin 0,5 m ja syvyys noin 0,4 m.
Halssi suuntautuu etelälounaaseen. Halssin pituus on noin 8 m ja leveyttä sillä on noin 2 m päättyen kapenevaksi ojamaiseksi kaivannoksi.
Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjalla on useita eläinten tekemiä kuoppia. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja nuorta sekametsää.
Noin viisi metriä tervahaudan vallista pohjoiseen sijaitsee kolme kaivantoa (N 7189334 E
533128), joiden syvyys on noin 0,3 m. Suurimman ja epämääräisen muotoisen kaivannon pohjan koko on noin 2 x 2 m ja kaivannon syvyys on noin 0,3 m. Kahden muun kaivannon pohjan koot ovat noin 1,5 x 1,5 m ja 0,8 x 0,5 m. Tervahaudan vallista noin viisi metriä koilliseen on lisäksi kaksi kaivantoa (N 7189325 E 533147). Suuremman kaivannon pohjan koko on noin 5 x 2 m ja syvyys noin 0,6–0,2 m. Pienemmän kaivannon pohjan koko on noin 2 x 1 m ja syvyys on noin 0,3 m. Kaivantojen pohjalle tehdyissä kairauksissa ei tavattu hiiltä. Kaivannot ajoittuvat todennäköisesti alueen tervantuotantoa myöhempään ajanjaksoon ja liittyvät todennäköisesti alueen metsänhoitoon.

Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta sijaitsee Konttilammen lounaispuolella metsäsaarekkeessa, jota ympäröi ojitettu kosteikkoalue. Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 20 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 m. Vallin leveys on noin 4 m ja korkeus ylärinteessä on noin 0,4 m ja alarinteessä noin 0,8 m. Halssi suuntautuu länteen. Halssin pituus on noin 10 m ja leveyttä kaivannolla on noin 1 m.
Tervahautaa ympäröi pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa tukevaa mäntymetsää ja nuorta sekametsää.
Tervahaudasta noin viisi metriä koilliseen havaittiin mahdollinen tervapirtin pohja, jonka koko on noin 5 x 2 m. Sen ympärillä on noin 1 m leveä ja 1–0,2 m korkea maavalli.

Saukkopuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Saukonpuroon laskevan jyrkähkön rinteen päällä olevalla terassilla avohakkuun vieressä. Tervahaudan ympärille on jätetty kasvamaan havuvoittoista sekametsää. Aluskasvillisuutena on sammalta sekä varpuja.
Tervahaudan halkaisija on 15 m ja syvyys 1,4–1,8 m. Halssi antaa koilliseen rinteen suuntaisesti ja on kooltaan 2 x 4 x 1 m. Halssi on romahtanut vallin kohdalta. Halssi on merkitty keltamustalla nauhalla. Valli on leveydeltään 3,5–4 m ja 0,6–2,5 m korkea, ollen korkea rinteen puolella. Vallissa on eläimen tekemiä kuoppia.
Noin 15 m tervahaudasta kaakkoon havaittiin 40 cm syvä ja halkaisijaltaan 3 m kokoinen painanne. Kyse on mahdollisesti tervapirtin pohjasta.

Pyöreäsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta sijaitsee Pyöreäsuon lounaispuolella olevan kosteikkoalueelle laskevan rinteen pohjalla noin 250 metriä metsäautotien kääntöpaikalta itäkaakkoon.
Suppilomaisen tervahaudan halkaisija on noin 11 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 2 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,3 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Halssiaukko laskee länteen loivaan alarinteeseen kohti virtaavaa ojaa. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä kaivannolla on noin 0,5 m. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta lapionpistosta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa eri-ikäistä mäntymetsää.

Ahvenvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee ojitetun Konttisuon eteläpuolella olevalla metsäkankaalla noin 290 metriä metsäautotieltä lounaaseen.
Suppilomaisen tervahaudan halkaisija on noin 16 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,2-0,4 m ja alarinteessä noin 1 m. Halssi suuntautuu koilliseen. Halssin pituus on noin 7 m ja leveyttä kaivannolla on noin 0,5 m. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otettiin lapionpisto, jossa erottui paksulti hiiltä. Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja eri-ikäistä havupuuvaltaista metsää.
Tervahaudan vallista noin neljä metriä etelään havaittiin mahdollinen tervapirtin pohja, jonka koko on noin 2 x 1,5 m. Sen ympärillä on noin 0,5 m leveä ja 0,5 m korkea maavalli.

Ahvenvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ahvenlammen koillispuolella Ahvenvaaran länsipuolen rinteessä kosteikkoalueen reunassa.
Suppilomaisen tervahaudan halkaisija on noin 15 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 m. Vallin leveys on noin 3 m ja korkeus ylärinteessä on noin 0,4 m ja alarinteessä noin 1 m. Halssi suuntautuu länteen. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä sillä on noin 0,5 m. Tervahautaa ympäröi kapea kaivanto, jonka leveys on noin 0,5 m ja syvyys noin 0,4 m. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa tukevaa havumetsää ja haudan päällä nuorta sekametsää.
Tervahaudasta noin yhdeksän metriä kaakkoon havaittiin mahdollinen tervapirtin pohja, jonka koko on noin 2 x 2,5 m. Sen ympärillä on noin 1 m leveä ja 0,3–1 m korkea maavalli.

Ahvenvaara 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Heinisuohon laskevassa rinteessä. Alueen puusto on harvennettua mäntyvoittoista talousmetsää, jossa kasvaa myös jonkin verran koivua, kuusta ja katajaa. Aluskasvillisuus muodostuu varvuista ja sammalesta.
Tervahaudan halkaisija on 15–16 m ja syvyys 1,3 m. Halssi on etelään ja se on kooltaan 4 x 1,3 x 0,5 m. Juoksutusura jatkuu rinteen alamäkeä pitkin Heinisuon suuntaan. Tervahaudan vallit ovat leveydeltään 4 m ja korkeudeltaan 1,2 m. Tervahaudassa on eläimen koloja.
Tervahaudan koillispuolella on 4 x 2,5 x 0,4 m kokoinen painanne, joka on mahdollisesti
tervapirtin pohja.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Heinisuohon laskevassa loivassa rinteessä. Tervahauta sijaitsee harvennetussa talousmetsässä. Tervahaudan sisällä ja ympärillä kasvaa jonkin verran nuorehkoa puustoa, kuten haapaa, kuusta, mäntyä ja katajaa. Alueen aluskasvillisuus muodostuu lähinnä sammalesta ja varvuista.
Tervahaudan halkaisija on 14,5 m ja syvyys 1,4 m. Halssi antaa kaakkoon ja on kooltaan 3 x 3 x 1,4 m. Halssissa on eläimen kolo ja se on ylhäältä katsottuna täysin tasainen. Juoksutusura näkyy noin 1,5 m matkalta. Vallit ovat leveydeltään 3 m ja korkeudeltaan 0,5 - 1 m. Tervahaudan luoteispuolella on kuoppia, jotka ovat syntyneet luultavasti metsäkäytöstä.

Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee Ahvenvaaran kaakkoon laskevalla rinteellä ojitetun Heinisuon reunalla. Tervahaudalta noin 220 metriä länteen kulkee talvitie.
Suppilomaisen tervahaudan halkaisija on noin 18 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna ylärinteessä noin 1,5 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,8 m ja alarinteessä noin 1,5 m. Halssiaukko laskee kaakkoon loivaan alarinteeseen kohti ojaa. Halssin pituus on noin 6 m ja leveyttä kaivannolla on noin 0,5 m. Tervahaudan pohjan keskiosassa on noin 1,5 m halkaisijaltaan oleva kumpare, jonka korkeus on noin 0,3 metriä. Kumpareen kohdalta lähtee ojamainen kaivanto kohti halssia. Tervahautaa kiertää kapea kaivanto. Tervahaudan pohjasta otettiin lapionpisto, jossa erottui paksulti hiiltä.
Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja eriikäistä havupuuvaltaista metsää.

Joutenlampi (1000056555) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Heinisuon ja Joutenlammen välissä olevalla metsäsaarekkeella länteen laskevassa rinteessä. Tervahaudalle on metsäautotien pistolta noin 110 metriä.
Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 17 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 m. Vallin leveys on noin 3 m ja korkeus ylärinteessä on noin 0,5 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Halssi suuntautuu länteen ojitetulle kosteikkoalueelle. Halssin on avattu noin 2 x 2 m alueelta. Halssin pituus on noin 4 m. Tervahautaa ympäröi pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjalla on eläimen tekemä kuoppa. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan päällä kasvaa sekametsää. Tervahaudan yli on ajettu useaan kertaan metsäkoneella. Tervahaudan idänpuoleinen valli on vahingoittunut äestyksen yhteydessä.

Joutensuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Joutenlammen eteläpuolella olevassa metsäsaarekkeessa, jota ympäröi ojitettu kosteikkoalue. Tervahaudan halkaisija on noin 16 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 0,6 m. Vallin leveys on noin 3 m ja korkeus on noin 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen. Halssin pituus on noin 12 m ja leveyttä sillä on noin 1 m. Tervahautaa ympäröi pistemäinen kaivanto, jonka leveys on noin 0,5 m ja syvyys noin 0,4 m. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan vallin päällä kasvaa tukevaa eri-ikäistä sekametsää.

Joutensuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jalka-ahontiestä länteen johtavan metsäkoneen ajouran pohjoispuolella, Jalka-ahontiestä noin 260 metriä itään. Tervahaudan halkaisija on noin 16 m. Vallin leveys on noin 3,5 m. Sen syvyys on noin 1 m pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Halssi suuntautuu etelään. Se on noin 3 m pitkä ja 1,5 m leveä. Tervahaudan ympärillä on katkoviivamainen kaivanto. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin hiilensekaista maata.
Tervahaudan päällä kasvaa tiheää nuorta mäntymetsää.
Tervahaudan vallista noin kymmenen metriä pohjoiseen havaittiin mahdollinen tervapirtin pohja, jonka koko on noin 5 x 2 m. Sen ympärillä on noin 1 m leveä ja 0,8 m korkea kivillä tuettu maavalli. Vallin päällä kasvaa kuusia.

Joutensuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee Joutensuon lounaispuolella suolle laskevan metsäkankaan rinteen pohjalla noin 200 metriä metsäautotieltä pohjoiseen.
Suppilomaisen tervahaudan halkaisija on noin 17 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,8 m ja alarinteessä noin 1,5 m. Halssiaukko laskee kaakkoon loivaan alarinteeseen. Halssin pituus on noin 8 m ja leveyttä sillä on noin 1,5 m päättyen kapenevaksi ojamaiseksi kaivannoksi. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Pohjalta otettiin lapionpisto, jossa erottui paksulti hiiltä. Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja eri-ikäistä sekametsää, pohjalla kasvaa nuorta kuusikkoa.
Tervahaudan vallista noin viisi metriä pohjoiseen havaittiin mahdollinen tervapirtin pohja, jonka koko on noin 3 x 2 m. Sen ympärillä on noin 0,5 m leveä ja 0,5–0,3 m korkea maavalli.

Kilpakangas luode (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kilpakankaan luoteisosassa, Kilpakankaantien ja Utajärventien risteyksestä noin 200 metriä koilliseen. Kohde koostuu yhteensä viidestä kuoppajäännöksestä. Puusto alueella on harvaa, varttunutta mäntymetsää ja maaperä hiekkaa. Aluskasvillisuus on varpua, sammalta ja jäkälää.
Kuopat sijaitsevat maastossa siten, että alakohteet 1–4 sijaitsevat noin 100 metriä pääkohteen pohjoispuolella, karkeasti 250 metriä pitkänä, itä-länsisuuntaisena harvana jonona. Kuopat ovat pääosin melko loivapiirteisiä. Kuopat ovat todennäköisesti pyyntikuoppia.
Eteläisin kuoppa, pääkohde, on jonomuodostelmasta irrallinen, halkaisijaltaan noin 3 metrinen ja syvyydeltään arviolta 60 cm. Kuopan ympärillä on matala valli. Maaperäkairanäytteessä todettiin noin 20 cm paksuinen huuhtoutumiskerros.

Kilpakangas itä (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kilpakankaan itäosassa, noin 700 metrin päässä Kilpakankaantien ja Utajärventien risteyksestä itään. Puusto on pääkohteen ja alakohteiden 1–2 kohdalla varttunutta harvaa mäntymetsää ja alakohteiden 3–5 osalta nuorta ja tiheää mäntytaimikkoa. Maaperä on enimmäkseen hienoa hiekkaa.
Paikalla on kaksi luode-kaakkosuuntaista kuoppajonoa, joissa on yhteensä kuusi kuoppaa. Pohjoisempi kuoppajono (pääkohde ja alakohteet 1 ja 2) kulkee Kilpakankaan reunalla, suolle viettävän rinteen päällä. Eteläisempi kuoppajono (alakohteet 3–5) on enemmän tasaisella kankaalla. Kuopat ovat todennäköisesti pyyntikuoppia. Pääkohteen ja alakohteen 1 välissä on rajausehdotuksen sisäpuolella vielä yksi epäselvä kuoppa, josta ei saatu kairanäytettä roudan vuoksi. Se kuitenkin muistuttaa alueen muita kuoppia.
Pohjoisimpana jonomuodostelmassa, pohjoisin kuoppa, on pyöreä halkaisijaltaan noin 3,5 m kokoinen kuoppa. Syvyys on arviolta 60 cm. Kuoppa oli jäässä, joten sitä ei voitu kairata. Kuopan ympärillä on matala valli.

Ojala 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Järvenpäänkankaan kaakkoispuolella lähellä Ojalan taloa ja noin 100 metriä pohjoiseen suuresta hiekkakuopasta. Puusto on varttunutta mäntyvaltaista havumetsää. Maaperä on enimmäkseen hienoa hiekkaa, joskin siellä täällä näkyy muutamia isoja kiviä.
Paikalla on yhdeksän kuopan muodostama itälänsisuuntainen kokonaisuus. Ne kaikki sijaitsevat Ojalasta Kuivalaan menevän kapean tieuran varrella. Kuopista neljä (pääkohde ja alakohteet 1-3) ovat lähekkäin. Kaikki kohteen kuopat ovat 165 metrin matkalla.
Kuopat ovat pääosin loivapiirteisiä. Pääkohde on kuopista jyrkkäpiirteisin ja syvin. Kuopat
vaikuttavat liian laajoilta ja loivapiirteisiltä ollakseen pyyntikuoppia. Niiden käyttötarkoitus ja ajoitus jäävät avoimeksi. Kairanäytteiden ja koepistojen perusteella ne kuitenkin ovat iäkkäitä. Koepistoista ei tehty löytöjä.
Läntisimpänä jonomuodostelmassa on soikeahko halkaisijaltaan noin 5 m kokoinen kuoppa. Syvyys on arviolta 50–60 cm. Koepistossa todettiin pinnassa ja huuhtoutumiskerroksessa jonkin verran hiiltä. Koepistossa noin 40 cm syvyydessä tuli vastaan kova, punainen pohjahiekka.

Vintteri 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Järvikylästä pohjoiseen länsi-itäsuuntaisen kumpareen korkeimmalla laella laen itäpäässä sekametsää kasvaneella harjanteella
Vuoden 2025 maastokäynnillä kohteessa havaittiin kaksi kuoppaa. Kuoppa 1 sijaitsee vanhan metsätien luoteispuolella. Laakea kuoppa on halkaisijaltaan 2-3 metrinen ja se on noin 20-30 cm syvä. Kuntan alla on hiiltä noin 5 cm, ja sen alla on huuhtoutumiskerros.
Kuoppa 2 sijaitsee tästä noin 50 metriä länteen ja se on kooltaan noin 2,5-3 metriä ja se on noin 40 cm syvä. Kuntan alla on noin 5 cm hiiltä, ja sen alla hieman likaista maata. Vallissa on huuhtoutumiskerros. Kuopan pohjois- ja itäpuolella muutaman metrin päässä on kaksi kannonpoistokuoppaa.
Kuopan 2 on epäilty vaurioituneen hakkuun yhteydessä vuonna 2025. Näin ei kuitenkaan ollut tapahtunut.
Kohteen aluerajaus rekisterissä perustuu maastohavaintoihin.

Kuurtola 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu tervahauta. Kohde on tunnistettu ja rajattu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Näljänkä 2020) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo & Kotkajärvi 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.
Inventointi 2025: Tervahaudan halkaisija valleineen on 14 m. Kuoppa on halkaisijaltaan 9 m ja syvyydeltään 1 m. Kuoppa on reunoiltaan loivempi ja keskeltä jyrkempi, muodoltaan suppilomainen. Tervahaudan kuoppa kasvaa tällä hetkellä nuorta kuusikkoa. Tervahaudan etelävallissa erottuu halssin jäänne painaumana. Etelävallin välittömässä läheisyydessä on 1 m leveä, 10 m pitkä ja 1 m syvä pohjoiseteläsuuntainen laskuoja.

Isosuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu tervahauta. Kohde on tunnistettu ja rajattu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Näljänkä 2020) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo & Kotkajärvi 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.
Inventointi 2025: Kohde on hyvin perinteinen tervahauta laskukuoppineen. Tervahauta on n. 10 m halkaisijaltaan, kuoppa on symmetrinen ja tasainen ja sen vallit ovat matalat mutta selkeästi maastossa erottuvat. Tervahaudan etelävallissa on halssin jäänne.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Joutensuon lounaispuolella suolle laskevan metsäkankaan törmällä noin 60 metriä metsäautotieltä pohjoiseen.
Tervahaudan halkaisija on noin 11 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna ylärinteessä noin 1 m ja alarinteessä noin 0,5 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 1 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,3 m ja alarinteessä noin 1,5 m. Halssi laskee pohjoiseen jyrkkään alarinteeseen. Halssin pituus on noin 3 m ja leveyttä kaivannolla on noin 1,5 m päättyen kapenevaksi ojamaiseksi kaivannoksi. Pohjalta otettiin lapionpisto, jossa oli hiiltä.
Tervahaudan päällä kasvaa eri-ikäistä havupuuvaltaista sekametsää. Tervahaudan ympäristö on vahvasti metsäkoneen muokkaamaa. Tervahautaa halkovat useat länsi–itä-suuntaisesti äestysurat, jotka ovat vahingoittaneet tervahaudan vallia.

Papinlahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Papinlahden koillispuolella on etelään laskevassa rinteessä soikion muotoinen tervahauta. Tervahaudan ympärillä kasvaa varttuneempaa harvennettua talousmetsää. Itse tervahaudassa kasvaa varttuneemman puuston lisäksi myös nuorempia kuusia ja mäntyjä.
Alueen aluskasvillisuus muodostuu varvuista, sammalesta sekä jäkälästä. Tervahaudan halkaisija on noin 11–14,5 m ja sillä on syvyyttä 0,7–1,5 m. Halssi antaa kaakkoon kohti noin 70 m päässä sijaitsevaa ojitettua suota. Kooltaan halssi on noin 2 x 4 x 1,5 m ja siitä jatkuu juoksutusura näkyvänä 3 m matkalta. Tervahaudan vallit ovat leveydeltään 2,5 m ja niillä on korkeutta 0,3–0,5 m. Vallit ovat osin tuhoutuneet ja tervahaudan yli kulkeekin metsäkoneen jäljet. Tervahaudan soikea muoto voi johtua metsäkoneen tekemistä tuhoista.

Papinlahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Papinlahdesta koilliseen sijaitsee tervahauta, jonka keskeltä on ajettu metsäkoneella. Tervahauta sijaitsee nuorehkossa mäntytaimikossa, mutta sen ympäristössä on joitain jo hieman varttuneempiakin puita. Männyn taimia sekä katajaa kasvaa myös tervahaudassa. Alueen aluskasvillisuus on sammalta ja varpuja.
Tervahaudan halkaisija on 16 m ja syvyys 1 m. Halssi antaa länteen ja on kooltaan 1,5 x 2 x 0,7 m. Juoksutusura jatkuu näkyvänä 3 m päähän. Vallien leveys on 4 m ja korkeus o,5 m. Valleissa on eläimen koloja. Tervahaudan länsipuolella on neliön muotoinen 2 x 2 x 0,5 m kokoinen kuoppa, joka liittyy luultavasti metsänkäyttöön.

Papinlahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jalka-ahontien kaakkoispuolella, tienleikkauksesta noin 10 metriä kaakkoon.
Tervahaudan halkaisija on noin 18 m. Vallin leveys on noin 4,5 m. Haudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,3 m. Halssi suuntautuu kaakkoon. Se on noin 5 m pitkä ja noin 0,5–1 m leveä. Leveimmillään halssi on vallin kohdalla. Tervahaudan päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa sekä katajaa. Aikaisemmissa hakkuissa tervahaudan vallin päälle on jätetty pystyyn koivun kantoja.

Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee 350 metriä metsäautotieltä pohjoiseen metsäkankaan länsirinteessä, joka laskee ojitetulle suoalueelle ja Saukonpurolle.
Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 16 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna ylärinteessä noin 1,3 m ja alarinteessä noin 0,8 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,3 m ja alarinteessä noin 1,2 m. Halssi suuntautuu lounaaseen. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä kaivannolla on noin 0,5–2 m. Leveimmillään halssi on vallin kohdalla. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta lapionpistosta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja eri-ikäistä havumetsää.

Palokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee metsäkankaalla 560 metriä metsäautotieltä pohjoiseen Papinlahden pohjoispuolella. Tervahaudalta noin 185 metriä itään kulkee talvitie.
Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 16 m ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 m. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 m. Vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,5 m ja alarinteessä noin 0,8 m. Halssi suuntautuu luoteeseen. Halssin pituus on noin 5 m ja leveyttä kaivannolla on noin 1 m. Tervahautaa kiertää pistemäinen kaivanto. Tervahaudan pohjasta otetusta lapionpistosta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan vallin päällä kasvaa katajaa ja nuorta sekametsää.

Palokangas 2 (1000083833) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Palokankaan itäpuolella, aivan hankealueen rajalla on myös peruskarttaan merkitty tervahauta, joka sijaitsee avohakkuulla. 200 m tervahaudasta etelään/250 m länteen on metsäautotiet. Tervahaudan ympäristö on voimakkaasti hakkuussa muokattua. Tervahaudassa kasvaa joitain nuorempia koivuja, männyn ja kuusen taimia sekä katajaa. Aluskasvillisuutena on kanervaa, varpuja sekä sammalta.
Tervahauta on halkaisijaltaan 12 m ja sillä on syvyyttä 1,5 m. Halssi antaa etelään. Se on kooltaan noin 2 x 2 m. Tarkkoja mittoja on hankala saada, sillä halssiin on kasattu 1 x 0,7 x 0,4 m kokoinen hiekkakasa ja eläimen kolo. Juoksutusura jatkuu noin 10 m. Vallit ovat leveydeltään 2,5–3 m ja niiden korkeus vaihtelee 0,5–2 m välillä ollen korkeampi eteläpuolella. Vallit ovat osin kuopilla.

Myllymutka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on pieni tervahauta, jonka halkaisija on askelin mitattuna noin 7 metriä. Syvyyttä haudalla on keskeltä arvioituna noin 0,5 metriä. Keskellä hautaa on selvästi syvempi kuoppa turpeen alla piilossa.
Tervahaudan yli on ajettu metsäkoneella tai traktorilla. Renkaan urista on muodostunut polut. Tervahaudan rikotussa pinnassa näkyy runsaasti hiiltä.
Tervahaudan halssi suuntautuu etelään, se on noin 2 metriä leveä ja pitkä ja syvyyttä sillä on sen keskeltä mitattuna noin 0,5 - 0,75 metriä.

Valkeainen 1 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Puolangalla Valkeainen järven pohjoispuolella. Siellä sijaitsevien särkkien päältä on havaittu useita kymmeniä asumuspainanteita ja osa painanteista voi olla myös pyyntikuoppia. Runsaat maastohavainnot on numeroitu ja jaettu kolmeksi eri muinaisjäännökseksi.
Painanne 1: Halkaisijaltaan noin 3 metriä, syvyyttä noin 0,3 metriä. Maaperäkuvaus (kuvaus on melko lailla samanlainen joka painanteessa): jäkäläinen, hiekkapohjainen harju. Kasvaa palleroporojäkälää ja puolukkaa.

Valkeainen 2 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Puolangalla Valkeainen järven pohjoispuolella. Siellä sijaitsevien särkkien päältä on havaittu useita kymmeniä asumuspainanteita ja osa painanteista voi olla myös pyyntikuoppia. Runsaat maastohavainnot on numeroitu ja jaettu kolmeksi eri muinaisjäännökseksi.
painanne 15: Todella pitkä asuinpainanne tai paritalo. Kooltaan noin 20 x 6 metriä, syvyyttä 0,6 metriä.

Valkeainen 3 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Puolangalla Valkeainen järven pohjoispuolella. Siellä sijaitsevien särkkien päältä on havaittu useita kymmeniä asumuspainanteita ja osa painanteista voi olla myös pyyntikuoppia. Runsaat maastohavainnot on numeroitu ja jaettu kolmeksi eri muinaisjäännökseksi.
Painanne 28: Pyöreä painanne. Halkaisijaltaan 6 metriä, syvyyttä 0,3 metriä. Metsäkone on ajanut yli. Maastossa kasvaa palleroporojäkälää, puolukanvarpuja ja kanervaa.

Luulampi 1 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Luulampi on idyllinen soistuva lampi. Painanne sijaitsee siitä noin 10–15 metrin päässä. Halkaisijaltaan se on noin 5 metriä, syvyyttä 0,2 metriä.

Luulampi 2 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Iso laakea asuinpainanne. Kooltaan 9 x 3,75 metriä, syvyyttä 0,3 metriä. Hieman epämääräinen muodoltaan. Vieressä pohjoisen suuntaan 2 tai 3 painannetta. Luulammen ympäristö on täynnä epämääräisiä painanteita.

Lehmilampi itä (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Lehmilammen itäpuolella aivan valtatien 78 kupeessa sijaitsee metsänhoitotoimissa erittäin tuhoutunut alue. Alueella on tehty puunkaatoa sekä rajuja maanmuokkaustoimia, laikkumätästystä tms. Alueella havaittiin myös metsäpalon jälkiä.
Harmaassa vinovalovarjosteessa on näkynyt useampi painanne. Rajujen maanmuokkaustoimien keskeltä havaittiin yksi todennäköinen asuinpainanne, joka on kooltaan 10 x 7 metriä, syvyyttä noin 0,7 metriä.

Hoikanjoki 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Särkän muotoa mukaileva kuoppajäännös. Se on varsin jyrkkäpiirteinen, kooltaan noin 10 x 8 metriä ja syvyyttä on varsin paljon, yli 1,5 metriä, jopa kahteen metriin asti. Vallit ovat noin 1,5 metriä leveät.
Kuopan funktio on epäselvä, mahdollisesti historiallisen ajan kellarin pohja tai asumuspainanne.

Tulijoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tulijoen rannalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 10 metriä, syvyyttä 0,5–1 metriä. Halssi suuntautuu itäkaakkoon, halssin leveys on 2–2,5 metriä, pituutta noin 6 metriä. Halssin ja tervahaudan päältä kulkee rantatie.

Tulijoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Noin 140 metriä Tulijoesta länteen sijaitsee kahden pyyntikuopan kohde. Pyyntikuoppa 1 on halkaisijaltaan noin 2,5 metriä, syvyyttä 0,5–0,75 metriä. Kuopan ympärillä näkyy jonkin verran vallia.
Alakohteena on pyyntikuoppa 2, joka on halkaisijaltaan noin 3 metriä ja sillä on noin metrin paksut vallit. Puuroskaa oli laitettu kuopan pohjalle. Kuopan syvyys ehkä noin 0,5 metriä.

Pieni Käärmevaara (Kulkuväylät)
Historiallinen; Pieni harju, jossa kasvaa varsin tiheästi vanhoja havupuita. Siellä täällä näkyy myös kuivuneita kelopuita.
Harjun luoteispäässä rinteessä, sijaitsee kuivunut kelopuu, pilkkapuu, jossa näkyy noin 1,75 metrin korkeudessa selkeät pilkkamerkinnät. Puussa ei ole jäljellä kaarnaa yhtään ja oksat ovat menneet poikki. Korkeutta sillä on silmämääräisesti arvioituna 20 metriä. Puun paksuus on noin 0,6-0,75 metriä.
Pilkan koko on noin 45 x 40 cm. Siihen on kaiverrettu kruunu, jonka keskellä näyttäisi olevan X. Kruunun vasemmalla puolen on nimikirjaimet TK ja kruunun alapuolella näkyy vuosilukumerkintä 1839. Vuosilukumerkinnän alla näyttää olevan kirjaimet MSOM ja vielä tämän kirjainyhdistelmän alla näyttää olevan kirjain U.
Jos joskus tämä puu kaatuu, kannosta olisi hyvä saada sahattua dendrokronologinen näyte.
Ilppari-ilmoitus 35330

Vanhanhaudankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on tyypillinen keskikokoinen tervahauta laskukuoppineen. Haudan reunat ovat haudan pohjalta noin kahden metrin korkeudessa ja reunat ovat yli metrin paksuiset. Tervahauta on halkaisijaltaan ulkoreunoista noin 9 metriä. Jokin luolia kaivava eläin on kaivanut laajan pesäkolon tervahaudan alle ja ympärille. Pesäkolon suuaukoista näkyy selkeä hiilikerros. Tervahauta sijaitsee nuoren hakkuun (tarkastettu 2022) reunassa, suolle viettävässä rinteessä.

Alajoen suu (1000094632) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on epäsäännöllisen muotoinen, n. 3x4 m laajuinen kuoppa, syvyydeltään n. 60 cm. Sen itäreunaa alarinteen puolella reunustaa parin metrin levyinen maa-valli. Kuopan pohjalle tehdyssä koekuopassa oli runsaasti hiiltä ainakin 30 cm sy-vyyteen, vallille tehdyssä koekuopassa runsaasti hiiltä ja nokea sisältävän moreenimaan seassa myös kuumuudessa rapautuneita kiviä.

Puuroaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta tarkastettiin inventoinnin yhteydessä. Paikalla on pyöreä tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 metriä ja syvyys noin metrin. Tervahaudan ylärinteen puoleinen valli on matala, noin 0,3 metriä. Alarinteen puoleinen valli on korkeampi ja erottuu selvästi, sillä hauta sijaitsee rinteen harjanteella. Vallin leveys on noin 2 metriä.
Tervahaudan halssi sijaitsee vallin pohjoispuolella. Halssiaukon koko on noin 1,5 × 1,5 metriä ja syvyys noin 2 metriä. Halssi jatkuu noin puoli metriä leveänä ja 1,2 metriä syvänä, noin 4 metrin pituisena juoksutusurana pohjoiseen. Tervahaudan päällä on 2,5–3 metrisiä kantoja, joihin on kiinnitetty punaisia ja sinisiä merkkinauhoja.

Ylipäänneva 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee mäntyä kasvavalla moreenikankaalla. Paikalla kulma Mainuan ja Vuottolahden kylien välisellä rajalla. Kyseinen rajan kulma on merkitty vuonna 1865 laaditulle kartalle. Rajamerkki on muodoltaan neliö ja sen keskellä on pystykivi. Se on ladottu luonnonkivistä. Kooltaan jalusta on noin 1 x 1 m ja se on noin 30 cm korkea. Pystykiven korkeus on noin 30 cm. Siinä ei erotu merkintöjä. Rajamerkki on varvikon peittämä ja siitä erottuu maastossa lähinnä pystykivi.

Rytisuo 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Vaaranpään lounaisreunalta noin 250 metriä etelälounaaseen Rytisuon etelälaidalla olevalla metsäkankaalla sijaitseva hiilimiilu sekä kiukaan jäännökset.
Hiilimiilu on soikean muotoinen kaivanto, jonka keskelle tehdystä koepistosta tavattiin yli 10 cm kerros hiiltä. Vallin leveys on noin 2 metriä ja korkeus noin 0,3 metriä. Kuopan halkaisija on noin 3,5 metriä ja syvyys on noin 0,5 metriä. Kuopassa on terävähköt reunat.
Miilun vierestä noin 2,5 metriä kaakkoon löytyi noin 2 x 2 metrinen ja noin metrin korkuinen sammalpeitteinen kivilatomus. Latomuksen yläosan sammalpeitteessä on reikä, josta on nähtävissä palaneita ja lohjenneita kiviä. Alueelta tunnetaan entuudestaan tervahaudat Rytisuo 1 ja Rytisuo 2, joten kivilatomus on mahdollisesti alueelle rakennetun tervapirtin kiuas. Latomuksen eteläsivulla erottui noin 2,5 x 1,5 metrinen kaivanto.
kiukaan sijaintitiedot, ks. alakohteet

Pappilanlahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2025: Mustikkavaaran ja Pappilanlahden välisellä havumetsäalueella noin 120 metriä Puolangalla olevasta leirintäalueesta lounaaseen sijaitseva tervahauta. Tervahaudan vierestä kulkee valaistu lenkkipolku ja tervahaudan lävitse kulkee kaakkoissuuntainen kapea metsäpolku.
Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 18 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä ja korkeus noin 0,5 metriä. Keskiosan halkaisija on noin 11 metriä ja syvyys noin 0,4 metriä. Halssi on suunnattu kaakkoon kohti alueella kulkevaa puroa ja sen pituus on noin 8 metriä, leveys noin 2 metriä ja syvyys noin metrin. Keskelle tehdyssä koepistossa tavattiin harmaata hiilensekaista maata. Vallin ulkosivuilla kulkee paikoittain noin 2 x 0,5 metrisiä ilmanottoaukkoja. Tervahaudan keskellä kasvaa lehtipuuta ja se on merkitty kahdella punaisella lippunauhalla.

Viha-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Soratiellä olevan levikkeen vieressä sijaitseva tervahauta. Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 10 metriä. Vallin leveys on noin 2 metriä ja korkeus noin 0,3 metriä. Keskiosan halkaisija on noin 6 metriä ja syvyys noin 1,5 metriä. Tervahaudan halssi on suunnattu itään ja sen pituus on noin 3 metriä, leveys noin 2 metriä ja syvyys noin 1,5 metriä. Tervahaudan ympärille on kaivettu n 1 x 0,5 metrisiä ilmanottoaukkoja.
Vuoden 1864 pitäjänkartassa alueelle on merkitty yksittäinen ympyrä jonka keskellä on piste, jolla on mahdollisesti merkitty tervahaudan paikka.

Mikitänpää 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tarkastuskäynnin yhteydessä havaittiin polun vierestä lähellä järven rantaa pieni hiilimiilu. Pohjalta otetusta kairanäytteessä näkyi hyvin selkeä kerros tummaa hiiltä. Halkaisija on noin 3 metriä, noin metrin leveät vallit, valleissa on kiviä. Syvyyttä noin 0,5 metriä.
Vallien päällä kasvaa isohkoja noin 50-80 -vuotiaita puita. Hiilimiilu kuitenkin vertautuu hyvin kohteen Ketola (1000021339) vastaaviin miiluihin. Todennäköisesti on vähintään 100-vuotias, joten on kiinteä muinaisjäännös.

Liuha-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, jonka päälle on tehty metsähoidossa laikutuskuoppia, ainakin 6 kappaletta. Kuopissa näkyi runsaasti hiiltä. Hauta on matala, ei oikein ole vallia, halkaisija noin 12 metriä askelin mitattuna. Halssi suuntautuu länteen, sillä on säilynyt 1,5 metriä leveät vallit, halssin kokonaisleveys on 4 metriä ollen 0,75 metriä syvä, pituutta noin 4 metriä. Halssin pohjalla on metalliastia.

Liuha-aho 2 (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohteen Liuha-aho (1000094972) välittömässä läheisyydessä hakkuuaukean laikutuskuopista havaittiin useita selkeitä teräväpiirteisiä kvartsi-iskoksia, joita poimittiin myös talteen. Kuopissa näkyi myös rapautunutta, mahdollisesti palanutta kiveä. Kuopissa havaittiin myös huuhtoutumiskerrosta.
Koordinaattipiste on otettu karkeasti arvioiden löytöjen keskipisteestä. Aluerajaus on suuntaa-antava. Löydöt lähetetään Museovirastolle.

Liuha-aho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudalla keskellä on korkeampi kumpare. Tervahaudan vallin korkeus on 0,5 metriä korkea ja on noin metrin leveä. Keskikumpare on noin 1,25 metriä korkea. Haudan halkaisija on noin 13 metriä, ja kumpareen noin 9 metriä. Haudan päällä olevassa pienen puun kaadon kuopassa näkyy puuhiiltä.
Halssi suuntautuu kohti eteläkaakkoa, sen pituus on noin 10 metriä, sillä on matalat noin 0,5 metriä korkea vallit, leveyttä yhteensä noin 4 metriä, syvyyttä noin 0,5 metriä.
Tervahaudan ympärillä on useita halkaisijaltaan metrin kokoisia kuoppia, jotka liittynevät tervahaudan käyttöön.
Noin kymmenen metriä tervahaudasta pohjoiseen havaittiin halkaisijaltaan noin kolme metrinen kumpare, turpeen alta näkyi puuhiiltä. Korkeutta hiilikasalla on noin 0,75 metriä, korkeutta noin 1 metri.

Rantoaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iso ja laakea tervahauta, jolla on ainakin tuplavallit, mutta näytti siltä, että valleja voisi olla kolme tai jopa neljä. Tervahaudan vallin leveydeksi mitattiin jopa noin 9 metriä, mikä voisi johtua useasta haudanpoltosta. Tästä kertoo myös se, että halssi näyttää kaivetun valliin.
Tervahaudalla on syvyyttä keskeltä katsottuna 1,5 - 1,75 metriä. Lukuisten vallien myötä tervahaudan kokonaishalkaisija voisi olla yli 25 metriä, mutta Lidar-kuvista arvioiden se on noin 21 - 23 metriä.
Halssi suuntautuu koilliseen, halssi on syvä, noin 2 metriä, 6 metriä pitkä ja noin 9 metriä leveä.

Tulikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 40 metriä Leveäsuon ja Ristisuon välissä kulkevan metsäautotien pohjoishaaran pohjoispuolella, Tulikankaan länsiosassa, ojaan laskevalla rinteellä. Puusto on hyvin tiheää, nuorta mäntytaimikkoa ja maaperä kivikkoista soramoreenia. Aluskasvillisuus on
varpua ja sammalta. 130 m kohteesta itään sijaitsee toinen tervahauta (Tulikangas 2).
Paikalla on halkaisijaltaan noin 11 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat 1,5 m leveät ja noin 60 cm korkeat. Tervahauta on syvyydeltään noin 1,2 m. Halssi on itään ja 50 cm leveä, 100 cm syvä ja 4 m pitkä.

Tulikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 45 metriä Leveäsuon ja Ristisuon välissä kulkevan metsäautotien pohjoishaaran pohjoispuolella, noin 130 m itään kohteesta Tulikangas 1. Kohde sijaitsee äestetyllä hakkuuaukolla, jossa kasvaa maitohorsmaa ja heinää. Maaperä on kivikkoista soramoreenia.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 13 m kokoinen tervahauta. Vallit ovat noin 70 cm korkeat ja 2,5 m leveät. Syvyys on noin 1 m. Halssi on koilliseen, mutta se on epäselvä johtuen tervahaudan keskeltä menevästä äestysurasta. Myös kaakon puolen vallissa on vaurioita.

Ristisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 120 m Ristisuon eteläpuolella kulkevan metsätien haarasta koilliseen, Ristisuon lounaispuolella sijaitsevalla kankaalla. Paikalla kasvaa varttunutta, mäntyvaltaista havumetsää. Aluskasvillisuus on varpua, sammalta ja katajaa.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 8 m. Sen vallit ovat noin 2 m leveät ja noin 60 cm korkeat. Halssi on luoteeseen ja kapeneva. Se on noin 50 cm leveä, 50 cm syvä ja 3 m pitkä. Tervahaudalta noin 530 m itään sijaitsee toinen tervahauta (Ristisuo 3).

Ristisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 200 m Ristisuon eteläpuolella kulkevan metsätien loivasta mutkasta koilliseen. Ristisuolta kaakkoon sijaitsevalla kankaalla, suolle viettävän rinteen luoteiskulmassa. Puusto on tiheää, varttunutta havumetsää. Maaperä on hiekkamoreenia. Aluskasvillisuus on sammalta, varpua ja pientä lehtipuuta.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 18 m kokoinen tervahauta. Vallit ovat noin 50 cm korkeat ja 2,5 m leveät. Tervahauta on noin 60 cm syvä. Halssi on pohjoiseen ja 1,5 m leveä, 50 cm syvä ja 5 m pitkä. Se jatkuu pidemmälle pohjoiseen ojamaisena, kapeana painanteena.
Alakohde: Noin 8 m halssilta luoteeseen on kiukaan jäänteet. Kiuas on noin 2 x 1,5 m kokoinen ja 30 cm korkea kasa palaneita kiviä. Se vaikuttaa levinneeltä. Paikalla ei havaittu
muita merkkejä tervapirtistä.

Sika-aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 60 m Leveäsuon ja Ristisuon välissä kulkevalta metsätieltä lounaaseen. Kohde on Sika-ahon länsipuolisella kankaalla Leveäsuon puoleisella lounaisrinteellä. Tieltä lähtee oja, jonka länsipuolelle tervahauta jää. Ojan itäpuolella, noin 110 m päässä sijaitsee toinen tervahauta (Sika-aho 2). Kohteella kasvaa varpua, sammalta ja varttuneita havupuita.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta. Vallin korkeus on noin 40–50 cm ja leveys noin 2 m. Vallin ulkopuolella kiertää oja. Halssi on itään ja noin 1,5 m leveä, 60 cm syvä ja 4 m pitkä. Tervahaudan syvyys on noin 1,4 m.

Sika-aho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 25 metriä lounaaseen Leveäsuon ja Ristisuon välissä kulkevalta metsätieltä. Kohde on Sika-ahon länsipuolisella kankaalla Leveäsuon puoleisella lounaisrinteellä. Noin 110 m päässä tervahaudan länsipuolella sijaitsee toinen tervahauta (Sika-aho 1). Maaperä on kivistä hiekkaa ja puusto sekametsää. Aluskasvillisuus on varpua ja sammalta.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 18 m. Vallit ovat noin 60 cm korkeat ja 2,5 m leveät. Halssi on lounaaseen ja noin 2 m leveä, 70 cm syvä ja 6 m pitkä.

Leveäsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Leveäsuon pohjoispuoleisen metsätien eteläristeyksestä noin 210 m etelälounaaseen. Tervahauta on rakennettu suon reunaan, länsirinteelle. Noin 250 metrin päässä lounaaseen, etelään ja kaakkoon tervahaudasta sijaitsee kolme muuta tervahautaa (Leveäsuo 4, 6 ja 5).
Paikalla on noin 14 m halkaisijaltaan oleva tervahauta. Sen vallit ovat 20–60 cm korkeat ja 2 m leveät. Halssi on länteen jyrkässä rinteessä ja se erottuu huonosti. Tervahaudan syvyys on noin 150 cm.

Leveäsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Leveäsuon luoteiskulmassa sijaitsevalta kääntöpaikalta noin 70 metriä etelään, tasaisella kangassaarekkeella, jossa törmä viettää lounaaseen. Kohteella kasvaa muutamia vanhoja puita. Sen vieressä on taimikkoa.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 50 cm korkeat ja 2 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 150 cm.

Leveäsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee hakkuuaukolla noin 500 metrin päässä Leveäsuon luoteiskulmassa sijaitsevalta metsätien kääntöpaikalta itäkaakkoon.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 11 m kokoinen tervahauta. Vallit ovat noin 40 cm korkeat ja 2 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 70 cm. Halssi on lounaaseen ja 1,5 m leveä, 70 cm syvä ja 7 m pitkä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Leveäsuon Tulijoen puoleiselta metsätien kääntöpaikalta noin 260 metriä kaakkoon. Paikalla on hiekkainen rinne, joka viettää jyrkästi itään. Kohteella kasvaa varttunutta sekametsää, jossa valtalajina on kuusi. Aluskasvillisuus on varpua ja jäkälää.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 60 cm korkeat ja 2 m leveät. Halssi on itään ja noin 2 leveä, 2 m syvä ja 6 m pitkä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Leveäsuon luoteispäässä olevan metsätien risteyksestä noin 440 metriä etelään. 120 metriä länteen sijaitsee toinen tervahauta (Leveäsuo 6). Paikalla kasvaa tiheää havumetsää, jossa on mäntyä ja kuusta. Aluskasvillisuus on varpua ja sammalta.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 17 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat matalat ja loivat ja noin 30–50 cm korkeat ja 3 m leveät. Halssi on länsiluoteeseen ja 2 m leveä, 1,5 m syvä ja 4 m pitkä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 470 metriä Leveäsuon luoteispäässä olevan metsätien haarasta etelälounaaseen. Kohde on suon reunassa kankaan eteläkärjen rinteellä. Kohtisuoraan matkalle jää noin 250 metrin päähän toinen tervahauta (Leveäsuo 1). Paikalla kasvaa tiheää, havupuuvaltaista sekametsää. Aluskasvillisuus on varpuja ja sammalta.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 50 cm korkeat ja 2 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 120 cm. Halssi on etelälounaaseen ja noin 4 m pitkä.

Sika-aho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 330 metriä Sika-ahon metsätien risteyksestä ja siinä olevalta kodalta etelälounaaseen. Se on vanhan sähkölinjan aukon länsipuolella vain muutaman metrin päässä. Paikalla kasvaa mäntymetsää ja joitakin kuusia. Aluskasvillisuus on katajaa ja matalaa varvikkoa. Maaperä on hiekkaa.
Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 17 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat 60–70 cm korkeat ja noin 2,5 m leveät. Halssi on länteen ja noin 2 m leveä, 80 cm syvä ja 6 m pitkä. Tervahaudan syvyys on noin 1 m. Halssin puoleisessa vallissa on ketunpesä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Kanakankaantieltä koilliseen kääntyvän metsätien pohjoishaaran puolivälin jälkeen noin 170 metriä itään. Kohde on etelään viettävällä rinteellä, jonka alla on syvähkö oja. Paikalla on avohakattua metsää ja istutettua taimikkoa. Aluskasvillisuus on kuivaa varvikkoa ja jäkälää.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on 4 m ja valli leveydeltään 1 m. Vallin
korkeus on noin 30 cm ja tervahaudan syvyys noin 60 cm. Tervahaudan halssi on etelään kohti jyrkkää rinnettä. Se on kuoppamainen ja sen leveys on noin 1 m, syvyys 60 cm ja pituus alle 3 m.
Alakohde: Tervahaudan vierestä, noin 2 m sen vallista lounaaseen havaittiin vielä pienempi tervahauta. Halkaisija on noin 3,5 m. Vallit erottuvat heikosti, mutta ne ovat noin 25 cm korkeat. Kuopan syvyys on noin 40 cm. Eteläpuolella on pieni, erillinen kuoppa, joka voisi olla kuoppamainen halssi. Todennäköisesti kyseessä on hyvin pieni tervahauta. Miilulle ominaisia ilma-aukkoja ei havaittu.

Lehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 400 metriä Lehdon talon pihapiiristä luoteeseen, melko jyrkällä rinteellä. Paikalla kasvaa hyvin tiheää, nuorta männikköä, jossa näkyvyys on erittäin huono.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 12 m kokoinen tervahauta. Vallit ovat noin 60 cm korkeat ja noin 2,5 m leveät. Halssi on länteen ja on noin 5 m pitkä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee ojitetun Leveäsuon keskelle jäävällä kaistaleella. Leveäsuon luoteispuolisen metsätien kääntöpaikka on noin kilometrin päässä luoteeseen kohteelta ja kurkisuolle johtavan metsätien pää on kilometrin päässä lounaaseen.
Paikalla on matalapiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on 13 m ja vallit 2 m. Tervahaudan halssi on etelään, 6 m pitkä ja halkaisijaltaan noin metrin, mutta kapenee kohti kärkeä.

Viikatepuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 360 m päässä kurkisuolle johtavalta metsätieltä pohjoiseen. Noin 20 m päässä tervahaudalta länteen kulkee Viikatepuro. Paikalla kasvaa tiheää, nuorta kuusivaltaista sekametsää. Aluskasvillisuus on rehevää ja kosteaa.
Tervahaudan halkaisija on noin 13 m. Vallit ovat noin 2 m leveät. Halssi on länteen ja noin 1 m leveä ja 5 m pitkä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Käreikönkankaalta lähtevän metsätien kääntöpaikalta noin 430 m kaakkoon
ja 300 metriä Tulijoelta länteen. Se on hakkuuaukon ja suon välisellä alueella. Hakkuuaukolla on kuivaa havumetsää ja aluskasvillisuutena lyhyttä varvikkoa ja jäkälää.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta, joka on mahdollisesti käytön aikana kaivettu auki. Vallit ovat matalat ja noin 1,5 m leveät. Halssi on kaakkoon kohti suota. Halssi on noin 1,2 m leveä, 80 cm syvä ja 6 m pitkä. Tervahautaan tehdyssä koepistossa oli 15 cm hiekkaa, 10 cm hiekan sekaista hiiltä ja parin sentin paksuinen kovempi tumma kerros, jonka jälkeen puhdas hiekka.

Kurkisuo 1 (1000095377) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 110 m päässä kurkisuolle johtavalta metsätieltä, puomin kohdalta lounaaseen. Puusto on mäntyvaltaista sekametsää, ja aluskasvillisuus on matalaa, kuivaa varvikkoa. Paikalla kasvaa paljon kontortamäntyä.
Paikalla on selkeäpiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on 15 m ja jonka vallin leveys on 2 m. Koepistossa löytyi 10 cm kerros hiilensekaista hiekkaa. Tervahaudan ympärillä maastossa on useita kuoppia. Tervahaudan halssi on kaakkoon kohti ojaa. Halssin leveys on aluksi noin 2 m, mutta se kapenee matkalla noin metriin. Halssin pituus on noin 6 m.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Kanakankaalta pohjoiseen lähtevän tieuran varressa olevassa mutkassa noin
70 m ennen tien päättymistä ja noin 360 m päässä länteen Tulijoesta. Ympäristö on hiljattain hakattu. Kohteella kasvaa nuoria lehtipuita.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 13 metrinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 60–80 cm korkeat ja 1,5 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 160 cm. Halssi on itään ja noin 2 m leveä, 80 cm syvä ja 5 m pitkä. Kohteella on havaittavissa vanhoja, mahdollisesti metsänäestyksestä johtuvia vaurioita.

Kurkisuo 2 (1000095379) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 375 m Kurkisuolle johtavalta tieltä itään ja tieltä itään haarautuvan ajouran päästä noin 200 m lounaaseen. Noin 150 m kohteelta lounaaseen, ojan toisella puolella on toinen tervahauta (Kurkisuo 3). Paikalla on kuusivaltaista varttunutta metsää. Aluskasvillisuus on korkeaa varvikkoa ja katajaa.
Paikalla on matalapiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 12–13 m. Tervahaudan vallit ovat 2–3 m leveät. Halssi on länteen soista maastoa ja ojaa kohden. Halssi on noin 4 m pitkä ja 1 m leveä. Tervahaudan pohjalle tehdyssä koepistossa tuli 20 cm nokista hiekkaa.

Pitkäaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 35 m päässä Pitkäahon kääntöpaikalta lähtevältä umpeenkasvaneelta ajouralta lounaaseen ja noin 250 m kääntöpaikalta länsiluoteeseen. Paikalla kasvaa hyvin tiheää, nuorta, harventamatonta männikköä. Itse kohteen reunamilla on pieni aukko puustossa.
Paikalla on huonosti maastosta ja puustosta erottuva, laakea tervahauta. Sen halkaisija on noin 14 m. Vallit ovat matalat ja koillispuolelta melkein maantasaiset. Niiden leveys on arviolta 2 m. Halssi on lounaaseen ja ojamainen. Sitä on luultavasti kaiveltu jälkeenpäin, eikä alkuperäistä halssia meinaa erottaa.

Kurkisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 210 metriä Kurkisuolle johtavalta tieltä itään ja noin 450 metrin päässä metsätieltä lähtevän puomin luota kaakkoon ja noin 140 m länsilounaaseen kohteesta Kurkisuo 1. Paikalla on kuusivaltaista varttunutta metsää. Aluskasvillisuus on korkeaa varvikkoa ja katajaa.
Paikalla on tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on 10 m ja jonka valli on leveydeltään 2 m. Vallit ovat korkeat ja tervahauta on syvä ja jyrkkäpiirteinen. Halssi on kaakkoon ja 2 m pitkä ja sen ympärillä on matalat vallit. Koepistossa löytyi 20 cm hiilen sekaista hiekkaa. Kerroksen alla muutaman cm paksuinen kovettunut kerros tervanpoltosta.

Isosuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Isosuontien päästä lähtevältä ajouralta noin 130 m luoteeseen, aivan ajouran länsipuolella. Noin 70 metriä länteen kohteelta kulkee Tulijoki. Tervahaudalla kasvaa kuusia ja koivuja.
Paikalla on matalapiirteinen tervahauta, jonka halkaisija on 17 m. Vallit ovat matalat, korkeudeltaan noin 30–60 cm ja noin 3 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 120 cm. Halssi on leveä kaivanto joelle päin. Se on 3 m leveä, 2 m syvä ja 7 m pitkä.
Alakohde. Noin 10 m tervahaudan vallista etelään on kiukaallisen rakennuksen jäänne. Tien puoleisella seinustalla on nähtävissä vielä kahden hirsikerran jäänteet ja nurkkasalvos. Kiuas on kaatuneiden puiden alla. Se on kooltaan noin 2 x 2 m ja 60 cm korkea. Rakennus lienee ollut kooltaan noin 3,5 x 4 m. Rakennuksen voi erottaa vielä 1963 ilmakuvassa, mutta se vaikuttaa olevan jo silloin ilman kattoa. Kyseessä on todennäköisesti tervapirtti, mutta kyseessä voi olla myös niittysauna tai näiden kahden yhdistelmä. Ilmakuvissa 1954 ja 1963 rakennuksesta 50 m itään alkaa suopeltoalue, joka on nykyään metsittynyt.

Pyöreäsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kaarnasta Koivuniitylle lähtevän ajouran varressa, noin 170 m päässä Pyöreäsuon reunasta pohjoiseen. Kohteesta 400 metriä länteen sijaitsee kaksi muuta tervahautaa (Pyöreäsuo 2 ja 3). Paikalla on kuivaa, mäntyä ja kuusta kasvavaa kangasta, jota on hakattu. Aluskasvillisuus on kuivaa varvikkoa ja maaperä hiekkaa.
Paikalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 13 m. Tervahaudan vallien leveys on 4 m. Tervahaudan halssi on kuoppamainen ja itäkoillissuuntainen. Halssi on 4 metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä. Koepistossa tervahaudan pohjalle paljastui 30 cm hiilensekaista hiekkaa ja ohut kovettumiskerros.

Pyöreäsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kaarnasta Koivuniitylle lähtevältä ajouralta noin 300 metriä lounaaseen. Ajouralta lähtevän suon laitaa kulkevan talvitien kulmasta on noin 270 m pohjoiseen matkaa kohteelle. Noin 170 m päässä kohteelta kaakkoon sijaitsee toinen tervahauta (Pyöreäsuo 3). Puusto on kuusivaltaista sekametsää. Aluskasvillisuus on matalaa varvikkoa.
Paikalla sijaitsee loivapiirteinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on 14 metriä ja jonka vallien leveys on 3 metriä. Tervahaudan halssi on pituudeltaan 6 metriä ja halkaisijaltaan metrin. Halssi on pohjoissuuntainen hyvin loivaan rinteeseen. Koekuopassa löytyi 20–30 cm paksuinen kerros hiilen sekaista hiekkaa.

Pyöreäsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kaarnasta Koivuniitylle lähtevältä ajouralta noin 430 metriä lounaaseen. Ajouralta lähtevän suon laitaa kulkevan talvitien kulmasta on noin 230 m koilliseen matkaa kohteelle. Noin 170 m päässä kohteelta luoteeseen sijaitsee toinen tervahauta (Pyöreäsuo 2). Puusto on harvaa mäntymetsää. Aluskasvillisuus on kosteaa rahkasammalta ja varpua.
Paikalla on matalapiirteinen ja pienivallinen tervahauta. Tervahaudan halkaisija on 9 metriä ja vallien leveys noin metrin. Tervahaudan halssi on syväpiirteinen, suunnaltaan lounaaseen ja noin 4 metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä. Tervahaudan pohjalle tehdystä koekuopasta löytyi 30 cm nokista hiekkaa, jonka pohjalta mahdollisesti hieman tervanpoltossa kovettunutta maata.

Hallakangas (1000095393) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 10 metriä Isosuontien länsipuolella, ennen Hallasuota olevassa loivan mutkan kohdalla. Kohteelta noin 400 m kaakkoon kulkee Tulijoki. Paikalla kasvaa melko tiheää, mäntyvaltaista sekametsää.
Paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 m ja syvyys 1,5 m. Tervahaudan vallien korkeus on 50–70 cm ja leveys noin 3 metriä. Halssi on pohjoiseen, kohti tietä. Tervahautaa kiertää ojanne.

Soleikko 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hallakankaan tervahaudan kohdalta noin 540 m Isosuontien Itäpuolella, ja noin 75 m länteen talvitien jyrkästä mutkasta. Noin 135 m kohteen itäpuolella sijaitsee toinen tervahauta (Soleikko 2). Paikalla on kuusivaltaista harvennushakattua kangasta. Aluskasvillisuus on korkeaa varvikkoa ja heinikkoa.
Paikalla on helposti maastosta erottuva tervahauta, jonka halkaisija on noin 10 m. Tervahaudan vallien korkeus on 70 cm m ja leveys 2 m. Tervahaudan halssi on luoteeseen, kohti loivaa rinnettä, halssissa ei ole selkeästi erottuvia valleja tervahaudan ulkopuolella.

Soleikko 2 (1000095397) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 670 metriä Isosuontien itäpuolella, suon ylittävän talviuran mutkan läheisyydessä, noin 10 m päässä urasta. Noin 135 m kohteesta länteen sijaitsee toinen tervahauta (Soleikko 1). Paikalla on rehevää nuorta sekametsää. Aluskasvillisuus on rahkasammalta ja varpuja.
Paikalla on matalapiirteinen tervahauta, jonka halkaisija on noin 11 m. Tervahaudan vallien korkeus on noin 50 cm. Tervahaudan halssi on koilliseen, poispäin talvitiestä. Halssin pituus on 8 m ja se erottuu kapeana, syvänä urana maastossa.

Raappanansuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Raappanansuon luoteispuoleisella kangassaarella, noin 500 m luoteeseen Paltamontieltä. Kohteella on harvaa mäntymetsää.
Paikalla on hyvin loivaan rinteeseen rakennettu tervahauta, jonka halkaisija on 15 m, ja jonka vallien leveys on 3 m. Tervahaudan reunaa kiertää oja. Tervahaudan halssi on koilliseen ja sen pituus on 5 m ja leveys 1 m. Koepistossa tuli 30 cm hiilen sekaista nokista hiekkaa.

Hallasuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Isosuontieltä noin 230 m länteen, ja noin 130 m koilliseen Tulijoelta. Kohteella kasvaa nuorta sekametsää. Aluskasvillisuus on matalia varpuja ja jäkälää.
Paikalla on epämääräisen muotoinen tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on 5–6 m ja, jonka vallien leveys on metrin. Tervahaudan vallin muoto on suorakulmainen ja keskelle jäävä kuoppa on soikeahko. Haudan halssi on lounaaseen suolle päin. Koepistossa paljastui 20 cm hiiliä, mutta ei kovaa palokerrosta.

Soleikko 3 (1000095400) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 530 m Isosuontien itäpuolella. Kohteesta noin 340 m pohjoiseen sijaitsee kaksi tervahautaa (Soleikko 1 ja 2). Kohteella kasvaa kuusimetsää. Aluskasvillisuus on katajaa ja rahkasammalta.
Paikalla sijaitsee jyrkkäpiirteinen, törmään kaivettu tervahauta, jonka halkaisija on noin 12 m ja syvyys noin 1 m. Tervahaudan vallit ovat noin 3 m leveät ja 1 m korkeat, paitsi itäpuolella, missä valli on matala. Tervahaudan halssi on 3–4 m pitkä ja 1 m leveä. Koepistossa tuli 20 cm hiilensekaista hiekkaa ja sen alta kova kerros.

Raappanansuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 60 m Paltamontien länsipuolella ja tieltä lähtevältä ajouralta 40 m itään, Raappanansuon itäpuolelle jäävällä kumpareella. Noin 400 m kohteen länsipuolella sijaitsee kaksi tervahautaa (Raappanansuo 1 ja 3). Kohteella kasvaa tiheää sekametsää.
Paikalla on pahoin oja-aurauksessa vaurioitunut tervahauta. Sen halkaisija on noin 7 m. Vallit ovat epäselvät. Halssi on todennäköisesti ollut lounaaseen. Tervahaudan syvyys on noin 70 cm.

Hallasuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 100 m Isosuontieltä länteen ja Tulijoen itärannalla sijaitsevan pellon pohjoiskulmasta 80 m koilliseen.
Paikalla on pieni selkeäpiirteinen tervahauta, jonka halkaisija on 6 m ja vallien leveys 1 m. Tervahaudan halssi on pohjoiseen, alarinteeseen. Paikalla kasvaa mäntyvaltaista sekametsää ja nuorta lehtipuuta. Aluskasvillisuus on matalaa varvikkoa.

Raappanansuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 420 m luoteeseen Paltamontieltä lähtevän talviuran risteyksestä, Raappanansuon eteläreunalla. Kohteella on harvaa, havupuuvaltaista sekametsää loivassa rinteessä. Aluskasvillisuus on rehevää ja korkeaa varpua.
Paikalla on selkeäpiirteinen tervahauta, jonka halkaisija on 12 m ja vallien leveys 2 m. Tervahaudan halssi on kaakkoon ja 6 m pitkä ja 1 m leveä. Kohde on rakennettu melko tasaiseen maastoon, joka viettää loivasti halssin puolella. Tervahaudan pohjalle tehdyssä koepistossa ilmeni 10 cm nokista hiekkaa ja ohut noin 3–5 cm paksuinen kovettunut kerros.

Hallasuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 10 m itään Isosuontieltä. Kohteella kasvaa tiheää sekametsää.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 9 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 60 cm korkeat. Valleissa on vaurioita. Kuoppamainen halssi on koilliseen ja noin 3 m pitkä. Tervahaudan syvyys on noin 120 cm.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Isonsuontien ja Tulijoen väliin jäävän kankaan reunalla. Tulijoki on kohteelta noin 40 m länteen ja Isosuontie noin 80 m itään. Kohteella kasvaa enimmäkseen lehtipuita.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 70 cm korkeat ja 2,5 m leveät. Halssi on länteen joen suuntaan ja noin 2 m leveä, 1,5 m syvä ja noin 5 m pitkä.

Lepikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 500 m koilliseen Paltamontien ja Aholantien risteyksestä, vanhan linja-aukon itäpuolella, jota pitkin paikalle johtaa polku. Kohteella kasvaa hyvin tiheää sekametsää. Maaperä on kivistä moreenia.
Paikalla on oja-aurauksessa vaurioitunut tervahauta. Sen halkaisija on noin 17 m. Vallit ovat noin 60 cm korkeat. Halssi on koilliseen ja noin 3 m leveä, 1 m syvä ja 6 m pitkä.

Väyrylä (1000095410) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 30 m Iso-Hoikantieltä etelään, Väyrylän pihapiiristä noin 340 m kaakkoon. Kohteella kasvaa havupuuvaltaista sekametsää.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 9 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat matalapiirteiset ja noin 40 cm korkeat ja 2 m leveät. Halssi on lounaaseen ja noin 1,5 m leveä, 60 cm syvä ja 4 m pitkä.

Hoikankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hoikankankaan eteläpuolisella rinteellä, noin 110 m päässä Vasikkasuon reunasta. Iso-Hoikantieltä kulkee ura kaakkoon kohteelle. Noin 80 m kaakkoon kohteelta sijaitsee toinen tervahauta (Hoikankangas 2). Kohteella kasvaa varttunutta, harvaa mäntymetsää.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta. Vallit ovat noin 50 cm korkeat ja 2 m leveät. Halssi on kaakkoon ja noin 3 m leveä ja 5 m pitkä.

Hoikankangas 2 (1000095412) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 80 m kaakkoon Hoikankangas 1 tervahaudalta, noin 100 m Iso-Hoikantieltä lounaaseen lähtevän metsäautotien länsipuolella. Kohteella kasvaa varttunutta sekametsää.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 19 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 60 cm korkeat ja 4 m leveät. Halssi on lounaaseen ja noin 2 m leveä, 2 m syvä ja 6 m pitkä.

Hoikanjoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hoikanjoen etelärannalla noin 1,1 km kaakkoon Törmänmäeltä ja 1,5 km länteen Iso-Hoikanjärveltä. Kohteelle kulkee puskittunut metsätie Törmänmäeltä. Paikalla kasvaa koivu- ja mäntyvaltaista sekametsää. Aluskasvillisuus on rehevää varvikkoa, heinää ja lehtomaista kasvillisuutta.
Paikalla on viisi tervahautaa ja yksi, todennäköisesti käyttämättä jäänyt tervahaudan paikka.
Tervahauta 1 (pääkohde) on halkaisijaltaan noin 16 m kokoinen. Sen vallit ovat selkeät ja noin 2 m leveät. Tervahaudan syvyys on noin 1,8 m. Halssi on todennäköisesti koilliseen. Pohjois- ja koillispuolella on samankokoiset, noin 4 x 3 m kokoiset kuopat, joista toinen on toiminut halssina.
Alakohde 1: Tervahauta 2 sijaitsee pääkohteen itävallin itäpuolella, vain noin 3 m irti pääkohteesta. Kyseessä on hyvin loivapiirteinen, halkaisijaltaan noin 12 m kokoinen tervahauta. Sen vallit ovat noin 2 m leveät. Halssi on koilliseen, mutta melko epämääräinen.
Alakohde 2: Todennäköisesti kesken jäänyt tervahaudan paikka, kuoppa. Rinteessä on noin 4 m halkaisijaltaan oleva pyöreä kuoppa. Kuoppa on noin 1 m syvä. Joka tapauksessa se liittyy alueen tervahautoihin. Kuoppa on pääkohteelta 30 m itään.
Alakohde 3: Tervahauta 3 on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen. Sen vallit ovat 3 m leveät. Halssi on pohjoiseen ja noin 1 m leveä ja 7 m pitkä. Alakohde on pääkohteen länsivallista noin 4 m länteen.
Alakohde 4: Tervahauta 4 on halkaisijaltaan noin 11 m ja vallit noin 3 m leveät. Halssi on koilliseen, kohti jokea. Tieuran puoleinen valli ei erotu, mutta muutoin se on selkeä. Itäpuolen vallin vieressä on ojanne. Alakohde on pääkohteelta noin 30 m länsiluoteeseen.
Alakohde 5: Pääkohteelta noin 90 m länteen, toisella puolella tieuraa on noin 13 m halkaisijaltaan oleva tervahauta 5. Sen vallit ovat noin 2 m leveät. Halssi on länteen ja jyrkkä. Se on noin 1 m leveä ja 4 m pitkä.

Hovinmäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hovinmäen pohjoispuolen rinteellä noin 90 m Iso-Hoikantieltä länteen eriävältä uralta ja noin 410 m länteen Iso-Hoikan järvestä. Kohteella kasvaa varttunutta sekametsää ja aluskasvillisuus on matalaa varpua ja katajaa.
Paikalla on halkaisijaltaan noin 14 m kokoinen tervahauta. Vallit ovat noin 2 m leveät ja 50 cm korkeat. Tervahaudan syvyys on noin 70 cm. Halssi on koilliseen ja noin 2 m leveä, 1,2 m syvä ja noin 5 m pitkä. Kohteella on metsäkoneen urista johtuvia vaurioita.

Hoikanjoki 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Hoikanjoen pohjoispuolella, hiekkaisella niemekkeellä, noin 300 m pohjoiseen Lummelammelta ja 1 km kaakkoon Lassinlammen levikkipaikalta Paltamontiellä. Paltamontieltä lähtevä pieni metsätie kulkee 45 m koilliseen kohteelta. Puusto on harvaa männikköä, maaperä hiekkaa ja aluskasvillisuus varpua ja jäkälää.
Paikalla on kolme kuoppajäännöstä itäkaakkolänsiluode-suuntaisena jonona. Kuopat ovat noin 80 m pitkällä alueella. Kaikissa kuopissa on havaittavissa matalat vallit.
Pääkohteen kuoppa 1 on noin 3 m halkaisijaltaan ja 30 cm syvä. Kairanäytteestä todettiin noin 10 cm huuhtoutumiskerros kuopasta ja noin 5 cm vallista.
Alakohde 1: Pyöreä, vallillinen kuoppa 2, jonka halkaisija on noin 2,5 m ja syvyys noin 50 cm. Kuopan pohjalta kairattiin noin 10 cm huuhtoutumiskerros.
Alakohde 2: Suppilomainen, soikea kuoppa 3. Kuopan koko on noin 2,5 x 1,6 m ja se on noin 60 cm syvä. Kairanäytteessä todettiin noin 20 cm huuhtoutumiskerros kuopasta ja 5–10 cm paksuinen huuhtouma eri puolilta vallia. Kuopasta otetut valokuvat epäonnistuivat. Raporttiin on valittu niistä paras.
Rajausehdotuksen pohjoispuolelle jää kaksi kuoppaa, jotka huuhtoutumiskerroksen puuttumisen vuoksi on tulkittava moderneiksi. Ne myös poikkeavat kooltaan ja muodoltaan muista alueen kuopista.
Koska kuopat sijaitsevat jonossa hiekkaisella harjanteella, soiden välissä, joen tuntumassa, ne ovat todennäköisesti pyyntikuoppia.

Lahdenperänaho 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Löytyi ilman ennakkotietoja inventoinnissa 1.7.2025.
Tervahauta sijaitsee loivasti itään laskevassa rinteessä. Alueella on mäntyvaltainen puusto mutta siellä täällä kasvaa myös koivuja ja kuusia. Tervahaudan reunalla kasvaa koivu ja mänty, joka on arviolta yli 100-vuotias.
Paikalla on pieni tervahauta, jonka halkaisija on 4,5 metriä vallit mukaan lukien. Sen halssi on pohjoiskoillisreunalla ja halssikaivanto on noin 5 metriä pitkä. Kaivanto on kuopalla halssiaukon edessä ja siinä sen syvyys on noin 80 cm. Muualla tervahaudan vallin korkeus on noin 50 cm.

Taninkangas 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikalla on noin 3x4 metriä oleva sammalen peittämä matala kiviröykkiö, jolla on korkeutta noin 50-60 cm. Perimätiedon mukaan kyseessä olisi "lappalaisten saunan" jäännökset. Röykkiö on huomattavan kookas, joten kyseessä ei todennäköisesti ole kiukaan jäännös. Röykkiön itäpuolelta on löydetty katkelmallinen, kahdessa osassa oleva oleva todennäköinen väkipuukko sekä leveälehtinen ruotonuolenkärki. Esineet olivat matalan painauman kohdalla noin puolenkymmennen metrin päässä röykkiöstä. Löydöt olivat noin metrin etäisyydellä toisistaan noin 40 cm syvyydessä pienten, noin nyrkin kokoisten kivien alla.

Hautakaarto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on suhteellisen suuri tervahauta. Tervahauta on vahvareunainen tai reunat ovat romahtaneet osin usean metrin paksuisiksi. Hauta on noin 2 metriä syvä ja halkaisijaltaan ulkoreunoista noin 15 metriä. Selkeää laskukuoppaa ei havaittu. Jokin luolia kaivava eläin on kaivanut pesäluolaston tervahaudan alle ja ympäristöön. Pesäkolojen aukoista havaittavissa vahva hiilikerros. Kohde sijaitsee avohakkuun (tarkastettu 2022) reunasta nousevan pienen kukkulan laella.

Peräsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu tervahauta. Kohde on tunnistettu ja rajattu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Puolanka 2021) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.
Inventointi 2024:Tervahauta sijaitsee Kalhamanjärven pohjoispuolella, Peräsuon luoteislaidalla. Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1 metriä. Vallin leveys on noin 2 metriä ja sen korkeus ylärinteessä noin 0,5 metriä ja alarinteessä noin 0,8 metriä. Tervahaudan ympärillä on katkonainen kaivanto. Halssi suuntautuu etelään. Halssin on avattu noin 2 x 2 metrin alueelta. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa eri-ikäisiä mäntyjä.

Sauna-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu tervahauta. Kohde on tunnistettu ja rajattu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Puolanka 2021) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.
Inventointi 2024: Tervahauta sijaitsee Jorvasjärven kaakkoispuolella, luoteeseen laskevan Kalhamajoen varrella Sauna-aholla, jota ympäröi ojitettu kosteikkoalue.
Suppilomaisen tervahaudan halkaisija on noin 21 metriä ja syvyys on haudan pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Vallin leveys on noin 4 metriä ja korkeus on noin 0,2 metriä. Halssi suuntautuu itään. Halssin pituus on noin 13 metriä ja leveyttä sillä on noin 1,5 metriä. Tervahaudan pohjalla on noin 0,6 metriä korkea maakumpare, jonka halkaisija on noin 1,2 metriä. Tervahaudan pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan vallin päällä kasvaa tukevaa mäntymetsää ja pohjalla nuorta koivikkoa.
Tervahaudasta noin 45 metriä etelään havaittiin seitsemän noin 1,2-2 metriä halkaisijaltaan olevia pyöreitä kaivantoja (alueen keskikohta N 7209544 E 515118). Kaivantojen syvyys on noin 0,8–0,4 metriä. Kaivantojen pohjille tehdyissä kairauksissa todettiin 10–15 cm:n huuhtouma, jonka alla oli hiiletöntä hiekkaa. Kaivannoista edelleen noin 70 metriä etelälounaaseen havaittiin kuusi noin 0,5-1,5 metriä halkaisijaltaan olevia pyöreitä kaivantoja (havaintojen keskikohta N 7209472 E 515103), joiden syvyys on 0,5–0,3 metriä. Kairauksissa todettiin noin 5–10 cm:n huuhtoumakerros, jonka alla oli hiiletöntä hiekkaa. Kaivantojen keskellä kasvaa lehtipuutaimikkoa. Kaivannot ajoittuvat todennäköisesti alueen tervantuotantoa myöhempään ajanjaksoon ja liittynevät alueen metsänkäyttöön. Kuoppia ei huomioitu arkeologisina kohteita.

Särkipuro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisijaltaan n. 10 m kokoinen tervahauta, jonka halssi etelälaidalla kohti loivaa rinnettä. Kohteen päälle jätetty suuret säästöpuut.

Kuurtola 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilihauta on halkaisijaltaan 2 m ja syvyydeltään 0,5 m ja muodoltaan pyöreä. Kairattaessa havaittiin 4 cm paksu kerros puuhiiltä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Vängänneimellä Vuokkijärvessä, Jysmänselän kohdalla. Kohde on laakean mäen päällä mäntymetsässä. Järveen on näköyhteys. Tervahauta on halkaisijaltaan halkaisija 6,5 m ja halssi on luoteeseen. Kohteella kasvaa runsaasti suopursua.

Haarankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokarttaan merkitty tervahauta. Metsähallituksen PAVE-paikkatietojärjestelmässä kohteesta on kuvaus (tieto vuodelta 2013): "Aivan retkeilyreitin itäpuolella hiekkaharjun itärinteen päällä oleva tervahauta, jonka halkaisija n. 11 m. Halssi eteläreunalla". Kohteesta on myös kuva.
Tämän tiedon perusteella kohteen status on kiinteä muinaisjäännös.

Vuokinsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteet sijaitsevat Vuokinsuon koillispuolella noin 250 metrin etäisyydellä Hietajärvestä. Vuokinsuo on kokonaan ojitettu kosteikkoalue Hietajärven lounaispuolella. Hiilimiilut sijaitsevat kuivan kankaan alueella. Ympäristö on tasaikäistä hoidettua metsää. Pohjoispuolella on hakkuuaukea.
Kohteessa on viisi hiilimiilua, jotka sijaitsevat toistensa läheisyydessä. Kolme kohteista, jotka ovat kookkaimpia on myös merkitty Maanmittauslaitoksen maastokartalle. Hiilimiilut sijaitsevat noin 6–20 metrin etäisyydellä toisistaan. Kaikkien miilujen ympärillä on ojamaisia kaivantoja. Hiilimiilujen ympäristössä on suoritettu harvennushakkuita jokin aika sitten. Miilujen 2 ja 3 päältä on ajettumetsätyökoneilla, mikä on hieman vahingoittanut maanpintaa niiden alueella. Lisäksi miilujen päälle sekä ympäröiviin kuoppiin on jätetty hakkuujätettä.
Hiilimiilu 1 on halkaisijaltaan 16 metriä.
Hiilimiilu 2 on halkaisijaltaan 17 metriä.
Hiilimiilu 3 on halkaisijaltaan 16 metriä.
Hiilimiilu 5 on halkaisijaltaan 5,5 metriä.

Vuokinsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hietajärven etelähännän länsipuolella 200 metrin etäisyydellä rannasta sijaitsee yksittäinen tervahauta. Kohde sijaitsee kuivan kankaan saarekkeella, jota ympäröi tiheään ojitettu Vuokinsuo, joka on pääasiassa metsittynyttä kosteikkoaluetta. Tervahaudan itäpuolella 35 m etäisyydellä kulkee Toivonniementie. Tervahaudan ympäristö on tasaikäistä mäntymetsää. Tervahaudassa kasvaa nuorta lehtipuuta. Pohjoispuolella maasto alkaa muuttua kosteammaksi.
Tervahauta on halkaisijaltaan 9,7 metriä. Sitä ympäröi ojamainen kaivanto. Tervahauta on muodoltaan laakea ja matala, lukuun ottamatta halssin ojaa, joka on jyrkkäreunainen ja syvä. Halssin ojamainen kaivanto alkaa tervahaudan keskeltä ja suuntautuu koilliseen. Se on mitoiltaan 9 x 4,3 x 2 metriä. Halssin reunoilla olevat vallit ovat 1,6–2 metriä leveät.

Vuokinsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vuokinsuon keskellä sijaintee pieni kuivemman maan metsäsaareke, jolla sijaitsee hiilimiilu. Ympäristö on ojitettua kosteikkoaluetta, joka on metsittynyt. Hiilimiilun läheisyydessä ympäristö on sekametsää ja maaperä hieman kosteaa osittain vetistä. Hieman kauempana ympäristö on soista.
Hiilimiilu on halkaisijaltaan 4 metriä. Sitä ympäröivät erikokoiset kuoppakaivannot, joissa on vettä pohjalla. Miilun keskiosa on hieman muuta ympäristön koholla. Alueella on tehty harvennushakkuita. Hiilimiilun päältä menee vanha metsäkoneen ajoura ja sen ympäristössä sekä päällä on maastoon jätetty kapeita puurankoja.

Heikinaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hietajärven etelähännän länsipuolella 250 metrin etäisyydellä rannasta sijaitsee kolme hiilimiilua. Kohteet sijaitsevat Heikinahon kuivalla kankaalla, jota ympäröi ojitettu kosteikko. Miilut sijaitsevat tasaisella alueella harjanteen reunalla, josta maasto lähtee laskemaan ja ympäristö muuttuu kosteammaksi. Pääpuulajina on mänty, mutta alempana rinteessä kuusten ja lehtipuun määrä lisääntyy.
Hiilimiilut on tehty jonomaiseen muodostelmaan, jossa ne sijaitsevat aivan toistensa kyljissä kiinni. Mahdollisesti ne on osittain rakennettu toistensa päälle. Miiluja erottaa maastossa ojamaiset ja kuoppamaiset kaivannot, jotka kiertävät rikkonaisesti jokaista miilua niiden ympärillä. Kaivannot ovat jyrkkäreunaisia ja osasta profiileista on näkyvissä hiiltä. Hiilimiiluissa 1 ja 2 on jonkin verran havaittavissa vallimaista rakennetta niitä ympäröivien kaivantojen sisäpuolella.
Hiilimiilu 1 on halkaisijaltaan 14,0 metriä.
Hiilimiilu 2 on halkaisijaltaan 15,3 metriä.

Pitkäperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hietajärven etelähännän kaakkoispuolella noin 120 metriä rannasta sijaitsee tervahauta. Kohde sijaitsee kuivankankaan harjun etelärinteellä. Harjua ympäröi suo ja ojitettu metsittyneet kosteikkoalueet. Viitostie kulkee tervahaudan länsipuolella 140 metrin etäisyydellä. Alueella on vuoden 2010 aikoihin suoritettu avohakkuu. Ympäristö on nuorehkoa tiheää mäntymetsää. Tervahaudan päällä kasvaa myös nuoria kuusia ja koivua.
Tervahauta on kaivettu loivarinteiseen kohtaan. Se on muodoltaan laakea, hieman syvenee kohti keskipistettä, ja halkaisijaltaan 10,6 metriä. Ylärinteen valliin verrattuna tervahauta on syvimmillään reilu 2 metriä. Vallit ovat leveydeltään 2 m. Halssi avautuu alarinteeseen lounaaseen. Se erottuu maastossa matalana kuopanteena. Tervahaudan eteläpuolen vallien profiileissa on paikoin maa-aineista valunut ja maan alta on paljastunut hiiltä.

Pieni Seitenahveninen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hietajärven ja Seitenahvenisen lammen välissä sijaitsee tervahauta. Tervahaudan eteläpuolella kulkee Seitenahvenisentie noin 6 metrin etäisyydellä. Tervahauta sijaitsee sähkölinjalla. Linjan alue on hakattu avoimeksi. Ympäristö on hoidettua tasaikäistä mäntymetsää. Maasto viettää hieman etelään.
Tervahauta on halkaisijaltaan 10 metriä. Muodoltaan tervahauta on hieman suppilomainen, se syvenee ja kapenee kohti haudan keskipistettä. Syvimmillään tervahauta on noin 1 m. Vallit ovat leveydeltään metrin. Halssi avautuu kohti lounasta. Mitoiltaan se on 6 x 3 x 0,6 m. Tervahaudan itäpuolella 3 metrin etisyydellä on neliskanttinen 2,6 x 2,9 m kuoppa. Kuoppa liittyy todennäköisesti tervahautaan.

Hepo-ojansuu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hietajärven rannassa. Ympäristö on hieman kosteaa sekapuulajitteista metsää. Pohjoisessa 80 metrin etäisyydellä kulkee Lomakyläntie ja lännessä noin 80 metrin etäisyydellä alkaa asutusalue.
Tervahauta on halkaisijaltaan 11 metriä, vallit ovat leveydeltään noin 3 metriä. Halssi laskee kohti lounasta Hietajärvelle. Se on mitoiltaan 7 x 5 metriä.

Takkula (1000096535) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ahvenlammen ja Hietajärven välisellä kuivalla kankaalla. Sen eteläpuolella alkaa kostea, melkein soinen alue. Ympäristö on tasaikäistä mäntymetsää, jossa kasvaa muutamia nuoria kuusi- ja lehtipuita.
Tervahauta on halkaisijaltaan 7,5 m. Siinä on matalat vallit ja ympäristössä muutamia matalia kuoppia, jotka mahdollisesti liittyvät tervahautaan. Pohjoispuolella alkavat toisen maailmansodan aikaiset potero kaivannot. Tervahaudan halssi laskee kosteikolle lounaiseen. Halssi on hyvin pitkä ojamainen kaivanto. Maastossa se erottuu selkeänä noin 3,5 metrin matkalla, mutta matalaa ojamaista kaivantoa on lähes 10 metriä.

Hietakylä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hietajärven itärannalla sijaitsee yksittäinen tervahauta. Kohde sijaitsee Hietakylässä noin 450 metrin etäisyydellä Viitostiestä. Tervahauta sijaitsee mökkipihassa, mökin ja järven välissä. Ympäristö on kuivaa kangasta, joka sekä pohjois- että eteläpuolella muuttuu ojitetuksi kosteikkoalueeksi. Tervahaudan ympäristössä kasvaa pääasiassa tasaikäistä mäntyä, mutta myös muutamia koivuja ja kuusia esiintyy.
Tervahauta on halkaisijaltaan 10,5 metriä. Ulkopuolelta katsoen vallit ovat jyrkähköt, mutta
tervahaudan sisäpuoli on matala ja laakea, syvyydeltään 0,3 m. Vallien leveys on noin 2 metriä. Halssi laskee länteen Hietajärvelle. Kooltaan se on 4 x 2 metriä.

Likolahti (1000007304) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Koljatinjärven lounaisrannalla olevilla kumpareilla on talvisotaan liittyviä kohteita. Likolahden pohjukassa olevan kahden mäenkumpareen välisessä soisessa alangossa on metsässä kymmeniä noin metrinkorkuisia kantoja, jotka ovat luultavasti jääneet jäljelle sodanaikaisesta murroshakkuusta. Mainituilla kumpareilla on ainakin kaksi taistelukaivantoa, L:n muotoinen ja neliömäinen, joiden yläreunassa on vielä tukihirsiä jäljellä. Kyseessä lienevät Salpalinjaan liittyvät rakenteet, joissa ei ole ollut taistelutoimintaa.

Kovasinvaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Erämaatalo sijaitsee Kovasinvaaran pohjoispuolella olevalla mäellä, jota ympäröivät pienialaiset suoalueet. Kasvillisuustyyppi on kuiva heinäniitty. Alueella kasvaa vähäisessä määrin lehtipuustoa ja katajaa.
Kohteessa on päärakennuksen, navetan, aitan, riihen, ladon ja savusaunan jäännökset. Lisäksi pihapiirissä sijaitsee perunakuoppa. Alueella on 53 viljelyröykkiötä ja muita kiviraunioita, joista suurimpien halkaisija on 3,5 m ja korkeus 1 m.
Pihapiirin ympärillä on runsaasti kaskimetsiä, joiden laitamien männyissä näkyy miehenkorkuisia palokoroja. Paikallisen perimätiedon mukaan palokorot ovat huuhtaviljelyn seurausta. Vuosina 1857-58 laaditussa Tipasojan jakokunnan kartassa Kovasinvaaran asuinpaikkaa ympäröivät metsät on merkitty kaskimaaksi (Tipasojan jakokunnan kartta 1857-58, Sotkamo).
Kovasinvaaran erämaatalo perustettiin 1700-luvun loppupuolella, ja sen ensimmäiset asukkaat olivat Sven Nyman ja vaimo Aino Tervo. Paikan isojako tapahtui vuosina 1869-70. Elämä erämaatalossa oli perin ankaraa, minkä takia omistajat vaihtuivat usein. Välillä talo oli myös autiona. Viimeiset asukkaat olivat Reino ja Lyydi Pääkkönen, jotka jättivät paikan autioksi vuonna 1949. (Klemetti 1992).
Kovasinvaara toimi savotan kämppänä, kun vuonna 1937 pirtin jatkeeksi rakennettiin savottalaisten asuinsija. Siellä mahtui yöpymään 70 miestä. Pirtin ja savottakämpän välissä oli keittiö, josta savottalaiset muonitettiin. (Klemetti 1992).
Kovasinvaara oli kuuluisa kesäjuhlistaan eli Hiidentansseista, joita pidettiin 1900-luvun alusta lähtien aina talon autioitumiseen saakka. Kesäjuhlat kokosivat suuren määrän lähiseudun väkeä pariksi kolmeksi päiväksi heinäkuun ensimmäisen viikonlopun aikoihin, jolloin oli sopiva hetki juhlia; lehdekset eläimille oli taitettu eikä heinänteko ollut vielä alkanut .(Klemetti 1992).
Paikka on valtakunnallisesti merkittävä perinnemaisema, jota hoidetaan pitämällä alue avoimena niittämällä. Paikalla ei ole enää rakennuksia jäljellä.

Jonkerin Kaunisniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jonkerinjärven Kaunisniemen kärjessä,rannan läheisyydessä, noin viisikymmenvuotiaassa mäntymetsässä, sijaitsee kaksi rakennuksen jäännöstä, jotka vaikuttavat asutushistoriallisesti melko nuorilta, eivätkä siten ole kiinteitä muinaisjäännöksiä.
Todennäköisesti rakennukset ovat autioituneet ja tuhoutuneet 1900-luvun alkupuolella tai viimeistään pian toisen maailmansodan jälkeen.
Rakennusjäännöksistä eteläisempi on pohjoiskoillis-etelälounas-suuntainen ja kooltaan 7 m x 5 m. Järvenpuoleisen seinän vierellä, seinän keskivaiheilla, on sijainnut uuni, joka hahmottuu nelikulmaisena, noin 2 x 2 m laajuisena ja noin 0,6 m korkuisena kivirauniona, jonka kivien välistä tavattiin kappale valurautaista hellanlevyä. Rakennusjäännöksen lattia-ala on noin ½ m ympäröivää maanpintaa alempana, ja jäännöksen etäisyys rannasta on noin kuusi metriä.
Pohjoisempi rakennusjäännös on edellisestä 30 m koilliseen ja niin ikään rannan lähellä. Se on pohjois-etelä-suuntainen ja kooltaan noin 8 x 5 m. Rakennuksenpohjan läntisen seinän keskivaiheilla on maan ja kivien sekainen, noin 2 x 2 m laajuinen nelikulmainen ja 0,4 m korkuinen kohouma, joka lienee ollut rakennuksen tulisijan paikka. Lattia-ala on ympäröivää maanpintaa alempana, enimmillään noin 0,6 m verran, ja lattia-alaa kiertää matala multapenkka, paitsi länsisivulla, johon suuntaan rinne loivasti kohoaa poispäin rannasta.

Lentuankoski (Maarakenteet)
Ajoittamaton; "Lapinhautoina" tunnetut kuopat sijaitsevat Lentuasta Lammasjärveen laskevan Pienen Lentuankosken länsirantaa seuraavan polun varressa. Kuopat ovat näkyvissä maastossa hiukan epämääräisinä, matalina painanteina.
2018: Vuoden 1971 raportissa mainitaan kosken rantaa seuraavan polun varrella olevan muutamia melko pieniä kuoppia, ja että jotkut niistä näyttivät melko tuoreilta. Vuoden 2012 inventoinnissa tarkastettiin rekisteriportaalissa ilmoitettu kohteen sijainti, ja siltä alueelta ei havaittu kuoppia. Nyt tehdyssä inventoinnissa ei myöskään havaittu kuoppia ko. alueelta, mutta heti muinaisjäännökseksi rajatun alueen eteläpuolelta havaittiin ainakin 5-7 n. 1,5-2,5 m halkaisijaltaan olevaa ja n. 40-60 cm syvää kuoppaa. Muodoltaan kuopat ovat pyöreähköjä tai soikeita, yksi kuopista on pitkänmuotoinen, kuoppien reunat ovat melko jyrkät. Osan reunoilla on selvä valli. Ympäristössä tehtiin kairausta ja vaikuttaa, että kysymyksessä eivät ole esihistorialliset kuopat, hiiltä ei havaittu. Lähinnä kyseeseen voisivat tulla maanottokuopat tai hiilimiilut. Muutaman kuopan pintakasvillisuutta poistamalla kohteiden ajoitus ja funktio olisi helppo varmistaa.

Iso-Valkeainen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Suomussalmen kirkosta 67 km pohjoiskoilliseen, Hossan retkeilyalueella Iso-Valkeainen -järven pohjoisosan länsirannalla.
Paikalla on kaksi noin 12 metrin pituista halkaistua tukkia, jotka on salvottu yhteen.
Rakenne havaittiin Metsähallituksen organisoimassa Hossan retkeilyalueen vedenalaisinventoinnissa 2010.

Iso-Valkeainen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Suomussalmen kirkosta 67 km pohjoiskoilliseen, Hossan retkeilyalueella Iso-Valkeainen -järven pohjoisosan länsirannalla.
Paikalla on kalojen ohjaukseen käytetty puista tehty johdeaita. Aita sijaitsee tasaisella pohjalla 0,9 - 1,5 metrin syvyydessä. Puiden yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella. Aidan suunta on rannasta suoraan kohti ulappaa. Alueella kasvaa järviruokoa.
Kokonaisuuteen kuuluu noin 30 työstettyä puuta pystyssä pohjassa sekä muutama pohjaan kaatunut puu. Puut ovat kuluneet ohuiksi ja ne ovat pohjassa kallistuneina viistoon. Aidan pituus on 6,4 metriä.
Kohde löytyi Metsähallituksen organisoimassa Hossan retkeilyalueen vedenalaisinventoinnissa 2010.

Isokangas (1000018918) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Polkuosuus on osa nk. Vienan reitille vievää sivu- eli yhdysreittiä Iso-Valkeaisen järven luoteispuolella Isokankaalla. Isokankaan reitti kulkee koillinen-lounas -suuntaisesti. Reitti on ollut hyvin merkitty eri-ikäisin merkkipuin ja kulku-ura on selvästi tallattu. Merkkipuut on poistettu metsänhakkuussa talvella 2007-2008.
Isokankaalla myös toinen heikommin maastossa näkyvä reitti, joka kulkee pohjoiskoillinen-etelälounais -suuntaisesti Isokankaan länsiosassa. Maastokäyntien ja karttatarkastelun valossa nämä reittipätkät ovat osa Palojärvelle sekä Hyryyn vieviä ja sieltä tuovia reittejä.
Vienan pääreittien välillä risteilevät polustot eli nk. sivureitit ovat osa Vienan reittejä ja niiden historiaa. Sivureittien avulla liikuttiin taloista sekä kylistä toisiinsa ja pääreiteille niin asioita hoitaessa kuin kyläillessäkin. Kauppiaat kulkivat sivureittejä kerätessään turkiksia ja muuta kaupattavaa sekä myydessään tuotteita Kainuun väelle. Sivureittien sijaan voi puhua myös yhdysreiteistä, jotka kytkivät asutus- ja toimintapaikat toisiinsa ja pääkulkureitteihin.
Erityisesti vesistöistä kauempana olevat asukkaat tarvitsivat maitse kulkevia yhdysreittejä. Sivureitit muodostivat siis verkostomaisia reittien kokonaisuuksia pääreittien väliin. Isokankaan suojeltu reittiosuus jatkuu koillisessa Murhisalon vanhojen metsien suojelualueelle.

Iso-Valkeainen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Suomussalmen kirkosta noin 67 km pohjoiskoilliseen Hossan retkeilyalueella Iso-Valkeainen -järven pohjoisosan länsirannalla tasaisella järvenpohjalla 1,1 - 1,4 metrin syvyydessä.
Paikalla on pahoin hajonneen kalapadon jäänne. Puita on pystyssä pohjassa siten, että puut ovat kenollaan kohti järven ulappaa. Koko rakenteen suunta on rannasta kohti ulappaa. Pystypuiden yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella.
Kohde löytyi Metsähallituksen järjestämässä vedenalaisinventoinnissa, joka toteutettiin 2009 ja 2010.

Historiallinen; Sijaintipaikka on Suomussalmen kirkosta 67 km pohjoiskoilliseen Hossan retkeilyalueella Iso-Valkeainen -järven länsiosassa, rannan suurimman niemen kärjen tuntumassa tasaisella järvenpohjalla 1,2 - 1,3 metrin syvyydessä.
Paikalla on kalojen ohjaukseen käytetty puinen johdeaita. Rakennelmassa on 17 pohjassa pystyssa olevaa työstettyä puuta sekä pohjassa makaamassa muutama irrallinen puu. Aita on noin kaksi metriä pitkä. Pystypuiden yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella. Aidan suunta on rannasta kohti ulappaa.
Rakenne löytyi Metsähallituksen järjestämässä vedenalaisinventoinnissa, joka toteutettiin 2009 ja 2010 Eveliina Salon johdolla. Inventointiraportti valmistui 2011.

Niskasuo (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua, jonka rakentaminen aloitettiin 1940. Se sijaitsee Niskasuon ja Kuikkalammen välisellä kannaksella, Lieksantien molemmin puolin. Kohteessa on kenttälinnoitettuja taisteluhautoja tuliasemineen. Torjuntasuunta on kaakkoon. Kohteen itälaidalla on panssarivaunun nelirivinen kivieste sekä kaivantoestettä.

Saunajärvi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee Saunajärven ja Alasenjärven välisellä kannaksella, Saunajärventien molemmin puolin kangasmetsässä. Kohteessa on kenttälinnoitettuja yhdys- ja taisteluhautoja sekä erillisiä konekivääripesäkkeitä ja kenttälinnoitettuja majoituskorsujen kuoppia. Linnoitteissa on vielä jäljellä alkuperäisiä puurakenteita. Torjuntasuunnat ovat koilliseen, itään ja kaakkoon. Kohteen itälaidalla on kolmirivinen kivieste, joka kulkee tiestä pohjoiseen Niskankosken itärannalla. Kohteen länsiosassa Saunajärventien eteläpuolella on ollut parakkialue. Maastosta löytyy kahden rakennuksen pohjan epämääräisiä jäännöksiä sekä erikokoisia kuoppia. Saunajärventien pohjoispuolelta ei löytynyt parakkien jäännöksiä. Alueella on taisteltu talvisodan aikana 1939–1940. Saunajärventien pohjoispuolella on entisöityjä taisteluhautoja, tuliasema ja majoituskorsu sekä muistomerkki.
Saunajärven alue sijaitsee valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä (Talvisodan taistelupaikat).
Kohde sisältyy Salpalinjan merkittävimmät kohteet luetteloon.
Arkistotutkimus 2022: Metsänkäyttöilmoitukseen liittyen on Lidarin avulla paikannettu juoksuhautojen ja mahdollisten tuliasemien ja korsujen sijainteja.

Lähtevänkoski (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde lienee talvisodan aikainen puolustusasema, jota on vahvistettu välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee Lähtevänkosken etelärannalla. Alueella on kenttälinnoitettuja taisteluhautoja, tuliasemia ja majoituskorsujen kuoppia. Torjuntasuunta on itään. Vanhassa sotilaskartassa on Louhenjoen länsirannalle merkitty Lähtevänkoskelta pohjoiseen Vesankoskelle saakka yksittäisiä katettuja konekivääripesäkkeitä. Aluetta ei ole tutkittu maastossa.

Jyrkänkangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee neljässä osassa Jyrkänkankaalla, Nurmestien molemmin puolin. Kohteessa on maahan kaivettuja yhdys- ja taisteluhautoja, tuliasemia sekä majoituskorsujen kuoppia. Jyrkänkosken pohjoisrannalla on nelirivinen panssarivaunun kivieste sekä rinneleikkaus, joka on myöhemmin entisöity, kuten lähistön muitakin linnoitteita. Alueella on opastauluja, erilaista sotakalustoa näytteillä sekä muistomerkki. Alueella on taisteltu talvisodan aikana 1939–1940.
Alueen eteläosa kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kohde sisältyy Salpalinjan merkittävimmät kohteet luetteloon.

Mäntymäki (1000019860) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua, jonka rakentaminen aloitettiin 1940. Se sijaitsee Mäntymäen eteläpuolella, Sotkamontien itäpuolella, linkkimaston juurella, kangasmetsässä. Kohde on neljän tykin patteri. Tykkiasemat ovat maahan kaivettuja kuoppia, joiden leveys on 6 m ja pituus 4 m. Asemat ovat olleet katettuja. Aseman takakulmasta lähtee yhdyshauta joka päättyy pieneen luhistuneeseen suojatilaan. Tykkiasemat ovat vierekkäin, suoralla linjalla 60 metrin matkalla. Patterin luoteispuolella on lisäksi luhistunut majoituskorsu, jonka koko on 8 x 5 m. Patterin aseistuksesta ei ole tietoja. Pääampumasuunta on koilliseen.
Kohteen rajausta paikkatietokantaan on tarkennettu 09/2017 laserkeilausaineiston perusteella.

Hirsikangas (1000019862) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua, jonka rakentaminen aloitettiin 1940. Se sijaitsee Pirttijärven etelärannalla jyrkän rinteen laella, sekametsässä. Kohteessa on kenttälinnoitettuja tuliasemakuoppia ja mahdollisesti tähystysasema. Torjuntasuunta on koilliseen.

Kiekinkoski (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee Kiekinniemellä ja Halkolankankaalla, Hukkajärventien molemmin puolin. Kohteessa on maahan kaivettuja yhdys- ja taisteluhautoja, tuliasemia ja majoituskorsujen kuoppia. Torjuntasuunta on pohjoiseen ja länteen.
Kohteen rajausta paikkatietokannassa laajennettiin 09/2017 laserkeilausaineistossa havaittujen linnoitteita muistuttavien ilmiöiden perusteella.

Turkkimurronkangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee Oritlammen ja Oritsuon eteläpuolilla Turkkimurronkankaalla. Kohteessa on maahan kaivettua taisteluhautaa ampumapesäkkeineen. Torjuntasuuntina ovat pohjoinen ja koillinen.

Pienenjoenperä (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua. Se sijaitsee kolmessa osassa Lentuanjärven itäpäässä, Lentiirantien itäpuolella. Eteläosassa, Pienenjoen rannalla on maahan kaivettua taisteluhautaa sekä kenttälinnoitettu tykkiasema. itäosassa Lentiirantien ja Riihivaarantien risteyksen itäpuolella on maahan kaivettua taisteluhautaa. Torjuntasuunta on pohjoiseen.
Lentiirantien länsipuolella, Isojoensuun eteläpuolella olevalla mäellä erottuu laserkeilausaineistossa taisteluhautoja ja asemia. Edellä mainittua aluetta ei ole tarkastettu maastossa ja sen rajaus paikkatietokantaan perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon, joka on luonteeltaan ohjeellinen.

Isonjoensuo (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua. Se sijaitsee Lentuanjärven itäpäässä, Isonjoen eteläpuolella, Lentiirantien molemmin puolin. Kohteessa on maahan kaivettua taisteluhautaa sekä tuliasemia. Torjuntasuunta on pohjoiseen.

Hanhilampi (1000019868) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua. Se sijaitsee Lentuanjärven itäpäässä, Hanhilammen ja Myllylammen välisellä kannaksella, Lentiirantien molemmin puolin. Kohteessa on taisteluhautaa ja tuliasemia, Kohteen pohjoisosassa on nelirivinen panssarivaunun kivieste sekä maahan kaivettua kaivantoestettä. Myllylammen ja Särkisen etelärannoilla on karttatietojen perusteella kenttälinnoitteita. Alueita ei ole tutkittu maastossa.
Alue tarkastettiin vuoden 2012 inventoinnissa. Paikalla on länsiluode - itäkaakko -linjaan aseteltuja pystykiviä. Kivet ovat 4-5 rivissä, noin 0,5-2 metrin päässä toisestaan. Kivet on ainakin pääosin otettu ympäristöstä. Maasto on kivinen ja lähistöllä on ehkä kivien otosta syntyneitä kuoppia. Kivet näyttävät pääosin työstämättömiltä luonnonkiviltä. Kivistä tehty panssarieste jatkuu juoksuhautana.

Värjänsalmi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee neljässä osassa Värjänsalmen etelärannalla. Kohteessa on maahan kaivettuja taisteluhautoja, tuliasemia ja majoituskorsujen kuoppia. Torjuntasuunta on pohjoiseen. Kohteen länsiosassa on linnoitteiden tukemiseen käytetty puutavara vielä osin paikoillaan rakenteissa. Rannassa kulkee kaksirivinen panssarivaunun kivieste. Kiviesteen takareunassa on piikkilankaesteen tolppien jäännöksiä.
Kohde sisältyy Salpalinjan merkittävimmät kohteet luetteloon.

Kuivassalmen linnoitteet (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Linnoitteet kuuluvat Salpalinjan puolustusketjuun. Kohde sijaitsee viidessä osassa Kuivassalmen ympäristössä. Salmen etelärannalla on maahan kaivettuja taisteluhautoja, tuliasemia ja majoituskorsujen kuoppia. Torjuntasuunta on pohjoiseen. Linnoitteiden tukemiseen käytettyä puutavaraa on vielä joissakin rakenteissa paikoillaan. Rannassa on kaksirivinen panssarivaunun kivieste. Kuivassalmen pohjoisrannalla on vastarinneleikkaus, jonka puisista tukirakenteista on vielä jäännöksiä jäljellä.
Juntusrannantien eteläpuolella, Hamppulammen koillispuolella on hiekkatöyräässä tykkiasema, jonka halkaisija on 7 m. Asemaan johtavan 3 m leveän ajoväylän reunat on tuettu kivillä. Torjuntasuunta on koilliseen. Tykkiaseman itäpuolella on kaksi maahan kaivettua, 0,5 m syvää kuoppaa, joiden käyttötarkoituksesta ei ole tietoja.
Kuivassalmen eteläpuolen linnoitealueen itäpuolella vaikuttaaa olevan kartoittamattomia rakenteita, jotka vaativat maastotarkastuksen.

Purasjoen puolustusasema (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on talvisodan aikainen puolustusasema, jota vahvistettiin välirauhan aikana. Se sijaitsee Purasjoen ympäristössä, Raatteentien molemmin puolin. Alueella on runsaasti erilaisia kenttälinnoitteita, joita ovat rakentaneet suomalaiset ja Neuvostoliiton joukot. Alueella taisteltiin talvisodan aikana. Jatkosodan lopussa asemissa oli saksalaisia joukkoja ja alue oli neuvostojoukkojen miehittämä syyskuusta marraskuuhun 1944. Raatteentien läheisyydessä on entisöityjä linnoitteita sekä opaskyltti. Aluetta ei ole tutkittu kauttaaltaan eikä sen laajuus ole selvillä.
Alue kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

Alajärvi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua. Se sijaitsee kolmessa osassa Alajärven ja Kovajärven välisellä kannaksella, Alajärventien eteläpuolella. Myllyjoen itäpuolella on maahan kaivettua taisteluhautaa sekä kolme katettua konekivääripesäkettä. Pesäkkeissä on jäljellä hirsirakenteita mutta katot ovat luhistuneet. Torjuntasuunnat ovat itään ja etelään. Myllyjoen länsipuolella on ampumakuoppia sekä yksi konekivääripesäke, jonka torjuntasuunta on koilliseen.
Arkistotutkimus 2022: Metsänkäyttöilmoitukseen liittyen on Lidarin avulla annettu paikkatiedot kahdelle mahdolliselle juoksuhaudalle, ks. alakohteet. Ei ole tarkastettu maastossa.

Kuurtojoki (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua. Se sijaitsee Kuurtojoen eteläpuolella, Muikkunen-nimisen järven itäpuolella, viitostien molemmin puolin. Kohteessa on maahan kaivettua yhdyshautaa sekä ampumapesäkkeitä. Torjuntasuuntana on pohjoinen.

Peranka (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa Salpalinjaan kuuluvaa puolustusketjua. Se sijaitsee Perangassa, neljässä osassa Viitostien ja Perangantien risteyksen ympäristössä. Kohteessa on maahan kaivettuja tuliasemia sekä majoituskorsujen kuoppia. Osassa rakenteista on vielä puiset tukimateriaalit jäljellä.
Inventointi 2014: Lähistöltä löytyi lisää jäännöksiä. Paikalla on hyvin säilyneen korsun jäännös sekä kivikasa, joka liittynee korsun rakentamiseen. Korsu on osa Salpalinjaa ja se on rakennettu luultavasti välirauhan aikana. Paikalla ei ole koskaan sodittu. Katso alakohteet.

Historiallinen; Sijaintipaikka on Suomussalmen kirkosta 67 km pohjoiskoilliseen Iso-Valkeainen -järven länsirannan suurimman saaren ulapanpuoleisessa päässä. Paikalla on hiekkapohja ja syvyys on 2,2 metriä.
Paikalla on pohjaan kaatuneita ja osittain hiekkaan hautautuneita työstettyjä lankkuja ja työstämättömiä pyöreitä puita noin 10 x 15 metrin laajuisella alueella. Puut ovat kalapadon rakenteita. Löytöalueen silmiinpistävä elementti on kaksi noin 12 metriä pitkää työstettyä lankkua, jotka on toisesta päästään salvottu kiinni halkaisijaltaan pyöreään salkoon. On vaikea päätellä alkuperäisen rakennelman ulkomuotoa, mutta todennäköisesti on kyseessä laajempi rakennelma kuin pelkkä johdeaita.
Kohde löytyi Metsähallituksen 2009 - 2010 organisoimassa Hossan retkeilyalueen arkeolgisessa vedenalaisinventoinnissa.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeisen länsirannan suurimman saaren edustalla 0,4 - 2,0 metrin syvyydessä.
Kohde käsittää kaksi erityyppistä, toisistaan hieman erillään olevaa, mutta mahdollisesti toisiinsa liittyvää rakennetta. Ensimmäinen rakenne koostuu kahdesta vajaan metrin mittaisesta pohjasta pystyssä olevasta seipäästä ja ainakin kolmesta päästään halkaistusta, muutaman metrin mittaisesta tukinpuolikkaasta. Rakenne on 9,7 metriä pitkä. Tukit osoittavat eri suuntiin niin, etta seipaat muodostavat keskipisteen, josta yksi tukki osoittaa kohti rantaa ja muut kohti ulappaa.
Toinen rakenne koostuu kolmesta erittäin kuluneesta pohjasta pystyssä törröttävästä lankusta sekä läjästä pohjassa makaavia työstettyjä puita. Pohjassa makaavat puut ovat suurelta osin hautautuneet pohjamudan aile. Niitä on noin kymmenen kappaletta.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannan suurimman saaren eteläpuolella. Kohde sljaitsee 0,7-1,8 metrin syvyydessä, noin kymmenen metrin päässä saaren rannasta. Puiden yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella. Kohteen ympäristössä ei ole kasvillisuutta.
Padossa on noin 50 kappaletta puita, jotka ovat pystyssä pohjasta, mutta nojallaan sikin sokin pääasiassa kohti rantaa. Suurin osa puista on lankuiksi työstettyjä, mutta mukana on myos muutama pyöreä, vain päistään teräväksi työstetty puu. Padossa on selvästi johdeaita kohti ulappaa, mutta ulapan puoleisessa päässä rakennelma levenee laajemmalle muuten suorasta linjastaan.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannan suurimman saaren eteläpuolella. Kohde sijaitsee tasaisella pohjalla 1,2-1,8 metrin syvyydessä, noin kymmenen metrin päässä saaren rannasta. Puiden yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella.
Kalapato on yksi monitahoisimmista kohteista lso-Valkeaisessa. Se koostuu noin 40 kappaleesta erikokoisia puita. Puut ovat kooltaan ranteen paksuisista rimoista aina noin 15 cm lapimitaltaan oleviin runkoihin. Kohde on melko hyvin säilynyt, vaikka osa puista onkin alkuperäisestä koostaan ohueksi kuluneita.
Tämä pato on ainut, jossa pitkat salvotut puut on vielä alkuperaisella paikallaan. Padon silmiinpistävin elementti on kolme männynrungon puolikasta, joista kaksi on noin kymmenen metriä pitkiä, ja kolmas noin seitsemän metriä pitka. Puut on aseteltu pohjaan päällekkäin ja salvottu syvemmästä päästä kiinni toisiinsa. Rungot muodostavat siten noin 60 cm korkean aitamaisen rakennelman.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannan suurimman saaren eteläpuolella. Rakenne on tasaisella pohjalla 0,9-1,7 metrin syvyydessä, saaren rannan tuntumassa. Puiden yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella.
Kohde on kalojen ohjaamiseen käytetty puinen johdeaita. Noin 7,5 metriä pitkässä aidassa puut ovat melko siistissä linjassa keskenään, rannasta kohti syvempää vettä. Puita aidassa on noin 50 kappaletta.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannan suurimman saaren lounaiskulmassa rannan tuntumassa. Kohteesta ei ole syvyystietoa, mutta se sijaitsee matalassa vedessä.
Epäselvä kohde, jossa neljä puuta on pohjasta pystyssä ja toiset neljä puuta makaa pohjassa. Kyseessa on ilmeisesti hyvin tuhoutunut johdeaita.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannalla Levalahdessa. Se on rakennettu kahden matalan ruovikkoisen karin väliin jäävän, noin 20 metriä leveän solan poikki, suunnilleen pohjois-etelä­ suuntaisena. Pohja on erityisen pehmeää ja pöllyavää, mika johtuu todennakoisesti Levapuron läheisyydestä. Kohde sijaitsee 0,8 - 1,1 metrin syvyydessä.
Johdeaita on noin 8 metriä pitkä ja käsittää yhteensä noin 45 kappaletta pohjassa pystyssä olevia puita. Puut ovat noin 80 cm mittaisia ja ne sijaitsevat pohjassa siistissä jonossa, joka on kumollaan kohti pohjoista. Suurin osa puista on noin 15 cm leveiksi lankuiksi työstettyjä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannan Levälahdessa, lahden etelärannalla. Puut ovat noin metrin syvyydessä ja niiden yläpää on noin 50 cm vedenpinnan alapuolella.
Pohjasta on pystyssä noin 20 kappaletta puita. Puut ovat selvässa suorassa linjassa keskenaan, mutta aita on harva ja siinä on reikiä, joista puut ovat llmeisesti ajan myötä kadonneet. Johdeaidan puut ovat eritäain lyhyiksi ja ohuiksi kuluneita. Niiden pituus on noin 50 cm.
Rakenteesta otettiin neljä näytepuuta dendrokronologista ajoitusta varten 2010. Kaikkien näytepuiden viimeinen lusto on vuodelta 1810. Aikaisin mahdollinen kalastuslaitteen rakentamisajankohta on syksy 1810.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannan Levälahdessa, lahden etelärannalla. Kohteen vieressä makaa rannasta kaatunut männynrunko, joka on voinut hajottaa patoa.
Kohde on rikkonainen ja vaikeaselkoinen. Muutaman neliömetrin alueella pohjassa makaa irtonaisia työstettyja puita ja noin kolmen neliön alueella pohjasta on pystyssä noin 10 kappaletta puita. Osa puista on pyöreitä, vain päistään teräväksi työstettyjä ja osa lankkumaiseksi veistettyjä. Pystypuut ovat noin 0,5 -1,2 m pitkäa ja ne ovat kenollaan kohti rantaa.

Historiallinen; Kohde on rikkonainen ja vaikeaselkoinen. Muutaman neliömetrin alueella on pohjasta pystyssä 11 kappaletta tukevia työstettyja lankkuja ja niiden ympärillä irtopuita. Pystypuut ovat noin metrin mittaisia.

Ajoittamaton; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannalla, vedenalaisen karin reunalla.
Kohde on rikkonainen ja vaikeaselkoinen. Pohjasta on pystyssä kahdeksan kappaletta työstettyjä lankkuja tai saroslautoja pienellä alueella. Näiden ympärillä on muutamien metrien alueella pohjassa irtonaisena makaavia lankkuja ja teroitettuja seipäitä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso-Valkeaisen länsirannalla ja on rikkonainen ja vaikeaselkoinen. Se käsittää 11kappaletta pohjasta pystyssä sikin sokin sojottavia pitkiä työstettyjä lankkuja. Lankkujen pituus on 2,5 - 3,0 metriä. Ne sijaitsevat noin 2 x 2 m:n alueella. Pohjamudan sisällä vaikuttaisi olevan lisää puumateriaalia.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen länsirannalla, kauniilla hiekkarannalla. Aita alkaa noin 30 cm syvyydestä rantavedestä ja jatkuu 1,2 metrin syvyyteen alas rantatöyrään reunalta ja kohti ulappaa. Lankkujen yläpäät ovat noin 50 cm vedenpinnan alapuolella.
Kohteessa on selkeä johdeaita, joka on noin 7 metriä pitkä, mutta sen päättyessä syvemmässä päässä on muutamia lankkuja kaatuneena pohjaan ja niiden jälkeen laaja alue puumateriaalia hautautuneena pohjamutaan. Työstettyjä lankkuja on tällä alueella useammassa kerroksessa noin 8 x 5 metrin alueella. Lankkujen pituutta tai lukumäärää ei saatu dokumentoitua. Lankut ovat erinomaisesti säilyneet mudassa. Mahdollisesti kyseessa on johdeaitaan liittyva kiinteä pyydys.
Puista otettiin näytteet dendrokronologista ajoitusta varten. Kaikkien neljän näytteen, FI04909-FI04912 viimeinen vuosilusto on kesälta 1917. Puut on siis kaadettu ennen kesän 1918 kasvukauden (touko-kesäkuu) alkamista. Lustosarjat alkavat vuosien 1737-1848 välillä ja päättyvät kaikki vuoteen 1917.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen lounaisrannalla hieman kohti ulappaa viettävallä rinteellä. Kohde on rikkonainen ja vaikeaselkoinen. Pohjasta on pystyssä noin 20 kappaletta puita sikin sokin noin 5 x 5 metrin alueella ja lisaksi pohjassa makaa puumateriaalia. Puut ovat hyvin ohuiksi kuluneita.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen etelärannalla, monitahoisen niemen läntisimmän niemekkeen päässä. Kohde on hajanainen ja vaikeaselkoinen. Pohjasta on pystyssä seitseman puuta, joista osa on vain päästään työstettyjä seipäitä ja osa lankkumaisempia ja työstetympiä. Lisaksi pohjassa makaa muutama irtonainen puu.

Historiallinen; Kohde käsittää keskeltä pituussuunnassa kahteen osaan halkaistun tukin, jonka rannemmat päät on halkaistu pltuussuunnassa noin 50 cm matkalta. Toisen tukinpuolikkaan halkiosta pilkottaa 15 cm pitkä ja 5 cm leveä kirveella katkaistu karkea puunpala, jota on voitu käyttää esimerkiksi salvoksen yhteydessä puun paikalleen kiilaamiseen. Molempien puiden toiset päät on katkaistu viistoksi, eikä niitä ole halkalstu.

Historiallinen; Puut sijaitsevat lso-Valkeaisen eteläpään monitahoisen niemen koilliskulmassa. Ranta syvenee jyrkästi, mikä tekee kohteesta ainutlaatuisen tässä aineistossa. Näyttää siltä, etta hiekkaa on valunut rannasta syvemmalle ajan kuluessa ja kohde on tuhoutunut. Kohde on hajanainen ja vaikeaselkoinen. Kohde käsittää seitseman saroslautaa, jotka ovat pohjasta pystyssä epasäännöllisessä muodostelmassa ja toisistaan irrallisen näköisinä. Puut ovat noin 1,5 metria pitkiä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen eteläpäässä pienessä lahdelmassa. Se seisoo tasaisella pohjalla noin metrin syvyydessä. Kohde on selkeä johdeaita. Se on noin neljä metriä pitkä ja noin 60 cm korkea. Aidassa on noin 35 kappaletta karkeasti työstetyn näköisiä, vankkatekoisia puita. Puumateriaali on mahdollisesti saroslautaa.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen eteläpäässä pienessä lahdelmassa. Se seisoo tasaisella pohjalla noin metrin syvyydessä. Kohde on selkeä johdeaita . Se on noin kolme metriä pitkä ja 60 cm korkea. Puita kohteessa on noin 20 kappaletta. Aidan puut ovat paksuja ja lyhyitä ja tukevasti pohjassa kiinni. Puumateriaali on mahdollisesti saroslautaa. Kohde on hyvin samankaltainen kuin lso-Valkeainen 22 ja myös sijaitsee sen läheisyydessä.

Historiallinen; Kohde on yksi laajimmista inventoinnissa löytyneistä patoalueista. Se on noin 20 metriä pitkä rannansuuntaisesti ja kuusi metriä leveä rannasta ulospain. Se käsittää yli sata työstettyä puuta. Puut ovat pääasiallisesti karkeasti työstettyjä, suurin osa todennakoisesti saroslautaa, mutta mukana on myos pyoreita, katkaistuja seipäitä. Osa puista on enemmän työstetyn näköisiä lankkuja. Puut ovat kuluneet ohueksi ja oksankohdat törröttävät.

Historiallinen; Kohde sijaitsee aivan lso-Valkeaisen etelärannalla, noin 15 meträa rannasta ulapalle päin. Kyseessä on epäselvä kohde, joka käsittää kymmeniä pohjassa makaavia puita. Osa puista on saroslautaa, mutta osa vaikuttaa enemmän työstetyiltä lankuilta ja liisteiltä. Saroslaudoissa on kaarnapinta tallella, josta päätellen puumateriaali on mäntyä. Puita on useassa kerroksessa, joista alimmat ovat kokonaan hiekkaan peittyneenä.

Historiallinen; Kohde sijaitsee lso-Valkeaisen itärannalla Hossalaislahteen pistävän niemen kärjessä. Kohde on tuhoutunut alkuperäisestä muodostaan ja on vaikeasti tulkittava. Rantatöyräässä on pystyssä kymmenen puuta yhdessä rykelmässä. Puut ovat noin 40 cm pitkiä ja kenollaan kohti rantaa. Puut ovat hyvin kuluneita, mutta selvästi ihmisen muokkaamia.

Keski-Valkeainen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on monitahoinen ja melko hyvin säilynyt. Pato on rannansuuntaisesti noin kuusi metriä leveä ja rannasta kohti ulappaa noin yhdeksän metriä pitkä. Patoa voisi karkeasti kuvailla ylösalaisin olevaksi Y-kirjaimeksi, jolloin kaksi alimmaista sakaraa osoittaa ulapalle ja ylimmäinen sakara kohti rantaa. Mielikuva on kuitenkin vain suuntaa-antava ja padon alkuperäisen muodon arvioiminen on hankalaa. Yksinkertaistettuna näyttää siltä, etta kyseessä on kolme toisiinsa nivoutuvaa aitarakennetta. On mahdollista, etta puut ovat liikkuneet alkuperäisiltä paikoiltaan huomattavastikin.
Padosta otettiin puunäytteitä vuoden inventoinnin yhteydessä dendrokronologista ajoittamista varten. Näytteen FI04914 viimeinen vuosilusto on vuodelta 1800 ja näytteen FI04915 vuodelta 1799. Näyte FI04916 on kaarnapintainen saroslauta, joka nostettiin padon eteläisemmästa sakarasta. Puu on kaadettu ennen kesän 1867 kasvukauden alkamista . Pitkä tukinpuolikas, näyte FI04913, sisältää vuosilustoja aikaväliltä 1745-1924.

Keski-Valkeainen 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on selkeä johdeaita. Se on 3,6 metriä pitkä ja käsittää noin 35 kappaletta pohjasta pystyssa olevaa puuta. Pisimmät puista ovat 90 cm pituisia.

Keski-Valkeainen 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Keski-Valkeainen -järven eteläkärjen länsirannalla.
Kohde on laajahko rannanmyötäinen patoalue, johon kuuluu rikkonaisia, itsenäisinä kimppuina pohjasta pystyssä olevia työstettyjä puita, seka kolme selvempää johdeaitamaista rakennetta. Kohde on dokumentoitu yhdeksi kokonaisuudeksi, koska kohteiden arvellaan liittyvan toisiinsa. Vedenalaiset patorakenteet näkyvät hyvin myös rannalta.

Historiallinen; Kohde käsittää noin 20 kappaletta saroslautoja. Kohteessa on aitamaista rakennetta, mutta yksittäiset pystypuut laajemmalla alueella viittaavat patorakenteeseen. Rakennelma on 4,8 metriä pitkä, mutta ollut mahdollisesti laajempi. Puut ovat 60 cm pitkiä ja tukevia. Padon päälle on kaatunut rannasta luonnonpuita, jotka ovat vahingoittaneet kohdetta.

Historiallinen; Kohde on selkeä 10,5 metriä pitkä johdeaita. Aidan ymparistössä on pohjassa makaavia työstettyjä irtopuita. Aita on ilmeisesti harventunut alkuperäisestä laajuudestaan.

Ala-Valkeainen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on melko epäselvä ja hajanainen. Kyseessä on noin kymmenen metriä pitkä rakenne, jonka puut voidaan kuvitella yhdeksi linjaksi, vaikka varsinaista selkeää aitarakennetta ei olekaan. Kohde on siis suurelta osin tuhoutunut. Jäljellä on nelja erillistä nippua puita, joissa jokaisessa on 4-5 kappaletta puita. Puut ovat 0,3-1,0 metriä pitkiä. Ne ovat kuluneen ja katkeilleen näköisiä.

Öllöri 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on selkeä, noin kahdeksan metriä pitkä johdeaita. Aita on harva ja sen puut ovat ohueksi kuluneita ja hauraita. Puut ovat ilmeisesti saroslautaa. Näkyvissä on 18 puuta, jotka ovat pystyssä pohjassa.
Puista otettiin näytteitä dendrokronologista ajoitusta varten. Kohteesta otetut näytepuut ajoittuvat vuoteen 1840.

Kumpula (1000022180) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nuasjärven pohjoisrannalla, Rantakylän Kumpuniemen tyvessä on tervahaudanpohja. Se sijaitsee noin 250 metriä länsiluoteeseen Kumpulan talosta ja seitsemisenkymmentä metriä rannasta myrskytuhoalueen reunassa. Tervahaudan päällä kasvaa nyt pari pientä lehtipuuta. Haudan halkaisija on 12 metriä, syvyys on kahden metrin luokkaa. Halssi on lounaassa.
Hauta on merkitty peruskarttaan noin kolmekymmentä metriä gps-laitteen antaman kohdan itäpuolelle. Vaikutti siltä, että karttamerkki on väärässä paikassa.

Jauhoniemen puolustusvarustukset (Puolustusvarustukset)
Moderni; Mutkitteleva juoksuhauta päätyy korsuun, jonka pääty on 3 m levä ja 2 m syvä. Juoksuhaudan syvyys on 1-1,5 m.
Kohteessa myös kuoppajäännös, joka mahdollisesti liittyy sotatoimiin.

Hiekkaniemen puolustusvarustukset (Puolustusvarustukset)
Moderni; Varustukset sijaitsevat Hiekkaniemen pohjoisosassa, mökeille vievän hiekkatien pohjoispuolella. Maasto kivistä, puusto varttunutta. Kohteessa on kaksi ampumapesäkettä, korsu ja neljä mutkittelevaa juoksuhautaa, joista ensimmäisen syvyys noin 1,5 m. Maata on valunut jonkin verran pohjalle ja haudassa kasvaa vesakkoa.
Toinen juoksuhauta on koillis-lounais-suuntainen ja mutkitteleva. Syvyys noin 1,5 m. Maata on valunut hautaan. Haudan koillispäässä on kookas maavalli, johon on rakennettu ampumapesäke. Vallia on tuettu kivillä ja hirsillä.
Kolmas ampumahauta on myös mutkitteleva, lounais-koillis-suuntainen. Sen leveys on noin 1-2 m. Haudan koillispäässä on korsu, joka on rakennettu suureen maavalliin. Maavallia on tuettu kivillä ja puilla.
Paikkatietokannan aluerajaus perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on luonteeltaan ohjeellinen.

Kalliolahti 3 (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee vajaat 0,1 kilometriä Kalliolahden pohjukasta kaakkoon suomaastossa, lähellä suon koillisreunaa. Maaperä on muhkuraista, paikka kasvaa kuusta ja pientä lehtipuuta. Paikalle on haudattu puna-armeijan sotilaita, jotka tapettiin 22. ja 23.2. 1940. Vainajia on hieman toista kymmentä.
Kahden lähekkäisen kuusen lounaiskylkeen on rinnan korkeudelle veistetty risti. Muuta näkyvää merkkiä haudasta ei paikalla voinut havaita. Suuremman, itäisen kuusen juurella, lounaispuolelle on matala, noin metrin läpimittainen kivikasa. Katerman koulun opettaja oppilaineen on kertoman mukaan tehnyt sen. Paikalle suunniteltiin ehkä jotain muistomerkkiä. Haudan pohjoispuolella olevan kumpareen päältä kerrotaan löytyneen hylsyjä.

Kuusikangas (Kivirakenteet)
Kohde sijaitsee kankaalla, tien koillispuolella. Kuviolla on taimikkoa.
Kivilatomuksen koko on 2 x 1,5 x 0,6 metriä. Kivet eivät ole palaneita. Kyseessä on mahdollisesti rajamerkki.
ks. Pitkämännikkö (1000016491)

Pajakkajoki Pajakkakoski 2 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohteen itäpään koordinaatit ovat: P 7113656/I 621867 ja länsipään koordinaatit ovat: P 7113637/I 621815.
Uittosuiste sijaitsee Pajakkajoen Pajakkakosken pohjoisrannalla Hyryntien sillan itäpuolella.
Suiste on noin 55 metriä pitkä. Suiste on rakennettu lohkoamattomista suurista luonnonkivistä, joita ei ole kiinnitetty toisiinsa tukiraudoilla.

Pajakkajoki Pajakkakoski, pohjapato 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Pohjapato 1 sijaitsee Pajakkajoen Pajakkakoskessa Hyryntien sillan länsipuolella.
Mahdollinen pohjapato muodostuu luonnonkivistä.

Pajakkajoki Pajakkakoski, pohjapato 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Mahdollinen pohjapato sijaitsee Pajakkajoen Pajakkakoskessa Hyryntien sillan länsipuolella.
Pohjapato on rakennettu luonnonkivistä.

Pajakkajoki Pajakkakoski, pohjapato 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Mahdollinen pohjapato sijaitsee Pajakkajoen Pajakkakoskessa Hyryntien sillan länsipuolella.
Pohjapato on rakennettu luonnonkivistä sekä kivien väliin kiilatusta paksusta kuorellisesta hirrestä.

Pajakkajoki Saarikoski 1 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kivisuiste sijaitsee Pajakkajoen Saarikosken etelärannalla.
Kohdetta ei pystytty dokumentoimaan tarkemmin inventoinnin yhteydessä.

Pajakkajoki Akonkoski, kivisuiste 6 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohteen länsipään koordinaatit ovat: P 7113137/I 619710.
Kohde sijaitsee Pajakkajoen Akonkosken pohjoisrannalla.
Suiste 6 on Akonkosken kahdesta kivisuisteesta pidempi ja eteläisempi. Sen pituus on arviolta noin 105 m ja leveys noin 3,5 m. Inventoinnissa suistetta ei voitu dokumentoida tarkemmin johtuen korkeasta vedestä ja voimakkasta virtauksesta.

Akonkoski, pohjoispuoli, kivisuiste 5 (Teollisuuskohteet)
Tuntematon ajoitus; Kohteen länsipään koordinaatiti ovat: P 7113151/I 619726.
Akonkosken pohjoispuolen kivisuisteista pienempi ja lähempänä rantaa oleva erottuu lähinnä heinikon ja pajukon peittäminä saarekkeina, jotka muodostavat noin 55 metriä pitkän suisteen.
Voimakkaan virtauksen takia suistetta ei voitu dokumentoida tarkemmin.

Akonkoski, eteläpuoli, kivisuiste 3 (Teollisuuskohteet)
Tuntematon ajoitus; Kohde on virran suuntaisesti kulkeva kivisuiste.
Inventoinnin aikana vesi oli niin korkealla, että kohdetta ei voitu dokumentoida tarkemmin.

Akonkoski, pohjoisranta, ruoppauskivikko (Teollisuuskohteet)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Pajakkajoen Akonkosken pohjoisrannalla.
Kyseessä on koskesta perattu ruoppauskivikko. Kivikko on pohjois-eteläsuunnassa noin 10-15 m leveä ja noin 40 m pitkä itä-länsisuunnassa.

Rapposuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Kohde sijaitsee Kauronkylästä 5 km itään, Rapposuon keskellä olevalla kohoumalla, Pienen Rappovaaran ja Matilanahon välissä. Kuviolla kasvaa taimikkoa.
Paikalla on tervahauta ja tervasaunan jäännös sotien jälkeiseltä ajalta. Tiedot niistä on lisätty rekisterin alakohteet-välilehdelle.

Pulkkisenautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pulkkisenautio on Viianginjärven pohjoisosassa rannan ja valtakunnan rajan välillä sijaitseva historiallisen ajan asuinpaikka. Paikalla on mm. on talon ja sitä vastapäätä ladon ja navetan jäännökset. Niistä ovat näkyvissä pohjahirret ja talon noin metrin korkuinen kiuaskumpare. Rakennusten koko on ollut noin 4,5 x 4,5 metriä. Lato ja navetta ovat olleet vierekkäin ja niitä on ilmeisesti yhdistänyt katos. Paikalla on myös muita asutusjäännöksiä. Rakennusten ympärillä on ketoa ja rannalle päin on pellon jäännökset. Maastossa havaittavat asutuksen jäännökset ovat ilmeisesti pääosin 1920-luvun jälkeen syntyneen ja sittemmin autioituneen uudisasutuksen jälkiä.
Pulkkisenaution pihapiirin läpi on arvioitu kulkevan nk. Vienan reitin. Lisäksi paikallisen muistitiedon mukaan paikalla olisi ollut vanhempaa asutusta. 1800-luvun puolivälin tienoissa nimi Pulkkisenselkä näkyy historiallisella kartalla. Nimen ikää on vaikea arvioida, mutta autio-nimiä tunnetaan Vuokin seudulta jo 1600-luvun asutukseen liittyen. Nämä autio-nimet vaikuttavat Suomussalmen Vuokin (Ala- ja Ylä-Vuokki) seudulla liittyvän vanhempaan asutukseen, 1700-lukuun ja sitä ennen. Asutus on 1500-1600-luvun taitteen syntymänsä jälkeen vuoroin laajennut ja vuoroin autioitunut. Paikannimet tuntuvat seudulla olevan pitkäikäisiä ja pysyviä, ja kantavan historiaa mukanaan.

Kuostonsaari 3 (Maarakenteet)
Historiallinen; Maakuoppa, jonka läpimitta on 2.7 m ja syvyys 0.7 m. Kuopan N-reunassa erottuu
galvanoidun pellin jäännöksiä, kaksi peltistä savuhormin pätkää sekä kaarevaa aalto-
peltiä, joka on peräisin tynnyristä. Lisäksi sammaleen alle peittynyttä aaltopeltiä.

Ykspisto (Kulkuväylät)
Moderni; Kiinnitysrengas

Historiallinen; Rajamerkki tai pyyntiinliittyvä jäännös. Kaksi aivan vierekkäin oleva pystysuoraa maahan upotettua paalua, kuorittua mäntyä. Paalut on kiinnitetty toisiinsa kahdella kiinni naulatulla poikkipienalla. Naulat vanhoja, sepäntakomia. Paalujen pituus 1.6 m, paksuus 19 cm ja 16 cm. Paalut on maalattu mustiksi rannan eli SW-puolelta. Maalista on jäljellä 2 dm:n levyiset poikkiraidat noin 1.1 m:n korkeudelle turpeesta. Eteläisempi paalu näyttää vajonneen maahan noin 1.5 dm, koska poikkipienat ovat vinossa samaan suuntaan. Paalujen yläpäät on katkaistu kirveellä. Paalu on ilmeisesti tarkoitettu näkymään järveltä. Se voisi siten olla verkon tai avannon sijainnin merkki (jänis). Lähimaastossa ei sille kuitenkaan näy paria. Kyseessä voi myös olla rajamerkki.

Ahvensalmi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Pienen lammen ja Hietajärven välinen kapea alue. Paikalla kasvaa mäntyjä ja varpuja. Kahden harjun välissä kapeimmalla kohdalla polkujen risteyksessä on n. 1 m syvä ja 2 x 3 m kokoinen kuoppa. Kuopassa osin melko jyrkät reunat, jotka kuopan itälaidalta osin sortuneet reunalta kulkevan polun takia. Vieressä kivikautinen asuinpaikka Lomakylä.

Savilaksi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee rajavyöhykkeellä itäisen Vuokkijärven luoteisrannalla, tervahaudan vieressä. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Männyn läpi, sen länsikylkeen, on isketty näre. Se on 1,3 m korkeudella. Ns. konttipuu.

Rautiaisenkangas 3 (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Rautiaisen myllylle tuovan tien itäpuolella. Se sijaitsee juuri ja juuri valtion maan puolella. Paikalle on pystytetty puupaalu, johon on kaiverrettu CCCP, 1940, ortodoksinen risti ja toiselle puolelle teksti SUOMI. Paikalle kerrotaan haudatun venäläisen.

Raatteenportti (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Raatteentien pohjoispuolella suon reunalla. Kohteen ohi kulkee pitkospuut. Suolla on neuvostoarmeijan joukkohauta, josta ei ole merkkejä maanpinnalla. Paikalle on pystytetty kyltti, jossa kerrotaan haudattuja sotilaita olleen 79 kappaletta.

Syväjärvenkangas 5 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Paikalla on neljä kaivantoa, joista yhdessä on käytetty eristeenä muovia. Jos kohteet samanaikaisia, niin ne eivät ole kovin vanhoja. Ulkomuodollisesti ne muistuttavat Suomussalmen muita sotahistoriallisia kohteita, mutta varmaa ajoitusta ei ole. Kaivannoista noin 90 m etelään on toinen neljän kaivannon joukko.
Kaivanto 1 (160510): Suorakaiteenmuotoinen n.1m x 70cm kokoinen kaivanto, jonka syvyys n. 70cm.
Kaivannon länsikulmassa kaivettaessa syntynyt maakasa.Pohja on peittynyt sammaleeseen.
Kaivanto 2 (160511): Suorakaiteenmuotoinen ja n.2 x 1m kokoinen kaivanto, jonka syvyys n. 70cm.
Kaivanto 3 (160512): Suorakaiteenmuotoinen ja n. 2 x 1m kokoinen kaivanto, jonka syvyys n. 60cm.
Kaivanto 4/kuoppa jäännös (137169): Suorakaiteenmuotoinen j n. 2,5 x 1,5m kokoinen kaivanto, jonka syvyys n.1,2 m. Kaivannon pohja on peittynyt sammaleeseen. Kaivannon reunoilla on näkyvissä puurakenteita sekä hajonneita kattorakenteita. Luoteiskulmassa puurakenteiden päällä näkyy pala muovia.

Viinakangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Mätästetty avohakkuualue 20 m etäisyydellä tiestä. Neliönmuotoinen noin 4x4 m ja 1-1,2 m syvyinen kaivanto. Kaivuussa syntynyt noin 2 m levyiset vallit. Luoteiskulmassa noin metrin levyinen kuoppa jonka syvyys n. 40 cm. Mahdollisesti kivirakenteita ja reunat sortuneet osittain kaivannon sisälle.

Raatikanvaara 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatikanvaaralla, Itärajan retkeilyreitin varrella. Kaivanto on L:n muotoinen. Sivujen mitat ovat 4,5 ja 4 metriä. Leveys noin 0,5 metriä ja syvyys noin 0,6 metriä. Talvisodan aikainen venäläisten rakentama pesäke.

Raatikanvaara 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatikanvaaralla, Itärajan retkeilyreitin varrella. Loiva L-muoto, pituus 5\f0 m\f1 ja 2.5 m, syv. n. 60, cm lev. n. 1 m, valli toisella reunalla. Talvisodan aikainen venäläisten rakentama ampumapesäke. Ampumapesäkkeiden rivi sijaitsee leirin
lounaispuolella.

Raatikanvaara 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatikanvaaralla, Itärajan retkeilyreitin varrella. Kaivannon pituus on 5 metriä. Pesäkelevennyksen halkaisija on 1,5 metriä ja syvyys noin 60 cm. Talvisodan aikainen venäläisten rakentama pesäke.

Moderni; Kohde sijaitsee Raatikanvaaralla, Itärajan retkeilyreitin länsipuolella, valtion maan rajalla. Kaivanto on kaareva ja sen poikki kulkee polku. Kaivannon pituus on noin 6 metriä ja syvyys noin 40 cm. Talvisodan aikainen venäläisten rakentama pesäke.

Oilinki (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on Raatteentien pohjoispuolella, itää kohti nousevassa rinteessä, sekametsässä. Kohteen vieressä on vanha metsäkoneen ajoura. Kohde on mitoiltaan 5 x 9 m ja syvyydeltään noin 1 m. Sisäänkäynti kohteeseen on lännessä. Kyseessä on korsun pohja.

Raatikanvaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatikanvaaralla, Itärajan retkeilyreitin varrella. Metsä alueella on vanhaa sekametsää, maaperä moreenia. Alue on retkeilymetsää ja suojelualuetta. Kohde käsittää suuren korsukylän. Paikalta kartoitettiin 52 korsun pohjaa. Rakenteeltaan ne ovat matalia
nelikulmaisia kaivantoja, yleensä syvyydeltään noin 0,5m - 1m. Sivujen pituudet vaihtelevat noin 3 metrin ja 10 metrin välillä. Yleisin mitta vaikuttaisia olevan noin 4m x 6m. Korsun pohjissa on jäljellä jonkin verran puisia tukitolppia. Joissain korsuissa suuaukkoa tai seiniä on tuettu kevyellä kylmämuuratulla kivirakenteella. Paikalta löytyy myös hieman metalliromua, piikkilankaa ja tiiliä. Korsukylä koostuu noin 3-4 rykelmästä jossa on noin 10 korsua kussakin. Kohde rajautuu noin 250m x 250m halkaisijaltaan olevalle erittäin epäsäännölliselle alueelle Raatikanvaaran laen pohjois- ja luoteisosaan. Kyseessä on venäläisten korsukylä talvisodan ajalta.

Rautiaisenkangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Malahviantien pohjoispuolella, Rautiaisen myllylle vievän tien mutkassa. Kuopan koko on 3 x 3 metriä ja syvyys 0,6 metriä. Paikalla on kertoman mukaan ollut katettu pesäke, johon sotilas on kuollut.

Välivaara 1 (Puolustusvarustukset)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee hakkuuaukealla Raatikanvaaran ja Välivaaran välisen notkon pohjoispuolella. Maaperä on moreenia. Kohde käsittää kaksi poteroa, mitoiltaan noin 1m x 0,5m, syvyydeltään noin 0,5m. Kyseessä on kaksi Talvisodan aikaista poteroa.

Välivaara 1 (1000026142) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee hakkuuaukealla Raatikanvaaran ja Välivaaran välisen notkon pohjoispuolella. Maaperä on moreenia. Kohde käsittää kaksi talvisodan aikaista poteroa, mitoiltaan noin 1m x 0,5m, syvyydeltään noin 0,5m.

Välivaara 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee hakkuuaukealla Raatikanvaaran ja Välivaaran välisessä notkossa. Maaperä on moreenia. Kohde käsittää kuusi poteroa noin 30m pitkässä etelä-pohjoinen -suuntaisessa ketjussa. Poterot ovat mitoiltaan noin 1mx0,5m, syvyydeltään noin 0,5m. Kohde rajautuu noin 30m pitkäksi jonoksi Välivaaran pohjoispuolelle. Kyseessä on Talvisodan aikainen poteroketju.

Saarisuo 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Vienan reitin varrella, Kivi-Kevättijärven kaakkoispuolella. Kohde on pieni poteromainen kuopanne maassa. Kertoman mukaan kuoppa on sodanaikainen potero, jonka läheisyydestä on löydetty sodan aikaan venäläinen vainaja.

Haukilamminsuo 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Vienan reitin varrella, Kivi-Kevätti-järvestä kaakkoon. Paikalla on soikea kuoppa, jonka koko on 1 x 0,6 x 0,6 metriä. Suullisen perimätiedon mukaan kuoppa on sota-aikainen potero. Kohteen koillispuolella, Vuokin reitin varrella, on ollut taistelupaikka ja kohteen eteläpuolella on paikallisten mukaan ollut ristejä puissa. Tälle paikalle olisi maahan haudattu sotilaita.

Haaponiva 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Viitostien itäpuolella, lähellä Alanteenjärven rantaa. Maasto on hiekkapohjaista mäntykangasta. Osa alueesta on avohakattu. Kohde koostuu useammasta alakohteesta. Paikalla on 8 tulipesäkettä, 5 kaivantoa, mahdollinen juoksuhaudan pätkä, kivikasa, 2 suojapesäkettä ja 5 poteroa hiekkaharjuilla ja niiden rinteissä. Puolustusasema on rakennettu välirauhan aikana.

Niemikangas 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Niemikankaan kärjen alueella, joka on Ämmänsaaren keskustan pohjoispuolella, Kiantajärven rannalla. Puusto on männikköä, jossa on pientä mäntyalikasvosta. Niemen kärjen itäosassa, kohouman loivassa rinteessä on kaarevassa linjassa lukuisia eri kokoisia ja muotoisia kuoppia, joita paikoin yhdistää käytävät. Kohteessa on yhteensä 39 rakennetta.

Niemikangas 5 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Kiantajärveen pistävän niemen, Niemikankaan, itärannan tuntumassa, Ämmänsaaren keskustan pohjoispuolella. Puusto on männikköä, jossa kasvaa vahva kuusialikasvos. Kohteessa on kaksi kuoppaa, joista toinen on neliön muotoinen ja kooltaan 1,2 x 1,1 m ja toinen edellistä pienempi. Näiden vieressä on mutkitteleva juoksuhauta, joka haarautuu kahtia rannan tuntumassa.

Niemikangas 6 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Ämmänsaaren pohjoispuolella, Kiantajärven ympäröimän niemen itärannalla sijaitsee neliömäinen kuoppa, jonka koko on 1,3 x 1,3 m. Puusto on männikköä, jossa kasvaa vahva kuusialikasvos. Pitkin niemen etelä- ja itärantaa on puolustusrakennelmia.

Vuonansalmi 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Ämmänsaaren pohjoispuolella, Kiantajärveen pistävän niemen itärannalla. Puusto on mänty- ja kuusimetsää. Kohteessa havaittiin 21 rakennetta, Näistä yksi on 5 x 5 metrin kokoinen korsunpohja; lisäksi on poteroita ja epämääräisiä kuoppia.

Kuurtola 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Viitostien ja Kuurtojärventien välisellä alueella. Alue on hakattu ja mätästetty. Kohde sijaitsee korkeamman harjun päällä, josta näkyy kauas. Paikalla kasvaa heinää, horsmaa, katajaa, pihlajantaimia ja haapoja. Aluskasvillisuus on heinää, varpuja ja sammalta. Paikalla on käyty talvisodan taisteluita joulukuun alussa 1939. Välirauhan aikana paikalle tehtiin puolustusvarustuksia. Inventoinnissa kartoitetut kohteet on tehty luultavasti välirauhan aikana. Rakenteet ovat viisi kivikasaa ja hieman pidempi kivistä kasattu este. Lisäksi harjun päällä on tulipesäke.

Haukiperänkangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee raviradan pohjoispuolella, lähellä Haukiperän vesistön rantaa. Maisema on männyn taimia kasvavaa kangasmaastoa. Aluskasvillisuus on jäkälää, sammalta ja varpua. Kohteessa on kaksi kaivantoa, josta toinen on suorakaiteen muotoinen ja kooltaan 4,5 x 2 m. Sen ympärillä on maavallit. Toinen kaivanto on soikea ja sen koko on n. 2 x 1 m.

Moderni; Kohde sijaitsee taimikossa niemenkärjen keskivaiheilla, tien itäreunassa. Kyseessä on loivassa rinteessä sijaitseva kuoppa, jonka mitat ovat noin 3,2 x 2,7 metriä ja syvyys noin
metrin.

Teerisuo (1000026161) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatteentien pohjoispuolella mäntymetsässä. Kohde käsittää korsun ja poteron jäänteet. Korsun pohja on mitoiltaan noin 3m x 2,4m kokoinen kaivanto, syvyydeltään noin 0,6m. Sisääntulo on nurkassa. Korsun sisällä on puunrungon pätkä. Korsunpohjan vieressä sijaitseva potero on mitoiltaan noin 1,3m x 0,9m ja syvyydeltään noin 0.5m.

Kuivalahdenaho 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Kuivasjärven kaakkoisrannalla. Maasto on mäntymetsä ja avohakkuuaukeaa. Aluskasvillisuus on varpuja ja sammalta. Kuivalahden rantoja on talvi- ja jatkosodan välissä linnoitettu puolustusta varten. Sotakohteita löytyy järven rannoilta useampiakin. Paikalla ei ole kuitenkaan koskaan taisteltu. Kohteessa on seitsemän pienehköä kuoppaa luode-kaakkosuuntaisessa muodostelmassa.

Kotila (1000026163) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Harvaa mäntyä ja koivun taimia kasvava kangas. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Paikalla on ainakin kaksi sota-aikaista kaivantoa. Paikalla kulkevan hiekkatien vieressä oli etelään päin mentäessä muitakin kaivantoja, joita ei kuitenkaan niiden epämääräisyyden vuoksi merkitty kohteiksi. Sota-aikaisia kaivantoja. Kohteesta hieman pohjoiseen on Kuurtolan taistelupaikka sekä Kuurtojoen puolustusasema, joka kuuluu Salpalinjaan. Tien varrella on taisteltu talvisodan aikana.
Kaivannossa 1 näkyy sammaleen ja varpujen alta siellä täällä kiviä. Kaivannon koko n. 4 x
5,5 m. Kaivanto 2 on selkeärajaisempi ja se on kooltaan 3 x 2,5 m. Myös tässä
kaivannossa sammaleen alta näkyi kiviä.

Syvänjärvenkangas 6 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Mäntymetsää, jossa aluskasvillisuus varpuja ja sammalta. Kolme halkaisijaltaan n. 1,5 m kokoista kuoppaa Syväjärven pohjoisrannalla. Mahdollisesti liittyvät toisen maailmansotaan. Alueella muitakin sotahistoriallisia kohteita.

Likolahti 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee kivisellä puolukkakankaalla Koljatinjärven länsipuolella. Kohteen ympärillä on säilytetty puut. Kohde on loivassa rinteessä noin etelään kohti suota. Kohteen kuvaus
Kohde on L: n muotoinen ja kuopassa on puuvarustusten jäänteet sekä tuoreita hylsyjä. Kohde on kooltaan 2,4 x 3,7 m ja 80 cm syvä. Pitkä sivu on luode-kaakkosuuntaan.

Likolahti 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Koljatinjärven länsipuolella. Kohde on tasaisella kohdalla kangasmetsässä ja sen vierestä laskee rinne jyrkästi koilliseen suolle, jonka läheltä löytyy tervahauta.
Kohde on kooltaan .3,7 x 4,2 m ja 1 m syvä. Siinä on suorakaiteen muotoinen pohja ja sisääntulokäytävä, joka on 4 m pitkä. Vieressä puun ympärillä on piikkilankaa ja reunoilla on puujäänteet.

Mustalampi 1 (1000026166) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee lähellä Hepola-Pehkolan tietä, sen itäpuolella, Mustalammen lounaispuolella. Kohde on 7 m pitkä kaivanto, jonka päissä on levennykset. Syvyyttä kohteella on 0,6 m. Kaivannon seinämät ovat olleet pystysuorat, mutta maata on hieman valunut. Kaivannon täpuolella on valli. Kohde on koillinen-lounassuuntainen.

Mustalampi 2 (1000026167) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijitsee Hepola-Pekolantien kaakkoispuolella, Mustalammen lounaispuolella, tasaisella
puolukkakankaalla, jossa kasvaa uudistuskypsää metsää. Kohde on puolikaaren muotoinen kaivanto. Molemmissa päädyissä on kaivanto laajenee isommaksi kuopaksi. Kaaren sisäpuolella on valli. Kaivanto on kasvanut hieman umpeen. Se on syvyydeltään 30 cm
ja pituudeltaan 5,5 m.

Mustalampi 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Hepola-Pehkolantien kaakkoispuolella, Mustalammen lounaispuolella. Kohteessa on kaksi soikeaa kuoppa, joiden välillä on 1,5 m levyinen valli. Kuopat ovat mitoiltaan 2,5 x 1 m ja syvyydeltään noin 0,5 metriä

Mustalampi 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Mustalammen lounaispuolella, Hepola-Pehkolantien kaakkoispuolella.
Kohde on 10 m leveä ja 3 - 3,5 m syvä kuoppa. Sen reunoilla on kiviä ja seinät viettävät hieman sisään. Kohteeseen ei ole erillistä kulkuaukkoa. Kohteessa kasvaa kuusia ja reunoilla mäntyjä.
Kohde on rajattu paikkatietokantaan 10/2017 laserkeilausaineiston perusteella.

Haapolampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kivinen harju, jonka länispuolella pieni lampi. Paikalla kasvaa mäntyjä ja aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Paikalla on suorakaiteenmuotoinen n. 3 x 5 m kokoinen kaivanto, jonka nurkassa laajennus. Kaivannon syvyys on 45 cm ja sen pohja on tasainen.

Toivola (1000026171) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Saarivaaran kylällä, Kuhmontien itäpuolella, Toivolan talosta kaakkoon. Paikalle johtaa metsäautotie.
1: Kohde on kiilanmuotoinen kuoppa, joka kulkee tien suuntaan noin 5 m.
2: Kuoppa on kooltaan 2 x 1 m ja syvyydeltään 50 cm.
3: Kuoppa on mitoiltaan 1m x 50cm ja syvyydeltään 50cm. Kuopassa on valli eteläpuolella.
4: Kohde koostuu kahdesta kulmikkaasta soikeanmuotoisesta kuopasta. Idänpuoleinen kuoppa on kooltaan 7 x 5,4 m. Kuoppien välissä on n. 0,5 m korkea maavalli. Lännenpuoleinen kuoppa on kaksiosainen, pienempi osa on mitoiltaan 4 x 3,4 metriä ja suurempi osa 7,6 x 4 metriä. Isommassa osassa on kivikasa päässä. Kuopat ovat hevosenkengän muodossa.
5: Kuoppa on kooltaan 1 x 1 x 0,5 metriä.
6: Kuoppa on mitoiltaan 4,5 x 3,4 m ja syvyydeltään 0,3 m.
7: Kohde on itä-länsisuuntainen juoksuhauta, joka laajenee länsipäässä. Pituudeltaan se on 14,6 metriä ja syvyydeltään noin 0,5 m. Reunoilla on vallia. Kohde laajenee suun puolella matalaksi, tasapohjaiseksi kuoppa-alueeksi, jota ympäröivät vallit, alue on mitoiltaan 10 x 7 m.

Pulkkisenautio 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Viianginjärven ja valtakunnanrajan välisellä maakaistaleella. Pulkkisenautio-nimisen kohouman etelärinteellä. Vienan reitti kulkee kohteen pohjoispuolitse.
Rakenne 1: Kuopan pituus on 2 metriä. Se on hieman T-kirjaimen muotoinen.
Rakenne 2: Pesäke, johon johtaa pätkä hautaa, on 3 m pitkä; 1,5 m leveä ja 1m syvä. Sisäänkäynti kohteeseen on lounaispäässä.
Rakenne 3: Pakohaudalla on pituutta 10 m. Kaakkoisnurkassa on ampumapesäke.
Rakenne 4: Kuopan koko on 2 x 0,8 x 0,6 metriä.
Rakenne 5: Puoliympyrän muotoinen kivirakennelma, jonka halkaisija on 1,7 metriä.

Nivalamminaho (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Ison Parvajärven lounaisrannan tuntumassa, Parvakosken kohdalla. Paikalla on koillinen-lounaslinjassa rivi puolustusrakenteita, yhteensä 13 kpl:
1-5: Kuoppa on mitoiltaan 2,5 x 0,6 metriä ja syvyydeltään 0,6 metriä. Sen suunta on luode-kaakko.
6: Kapea ja mutkitteleva juoksuhauta. Sillä on pituutta noin 13 m. Alku- ja loppupiste ovat suunnassa kaakko-luode
7: Mutkitteleva juoksuhauta, jolla yhteensä pituutta noin 20 m. Juoksuhauta kulkee mäen suuntaisesti, lounaasta koilliseen. Juoksuhauta on hieman leveämpi kuin edellinen juoksuhauta (kohde 6).
8: Ks. 1-5
9: Pyöreä kuoppa on halkaisijaltaan noin 2,5 m ja syvyydeltään noin 1,5 m.
12: Kuoppa on 2,7 m pitkä ja itä-länsisuuntainen.
13: Juoksuhauta, pituutta yhteensä noin 16 m ja se on melko suora.

Puras (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijitsee Purasjärven eteläpäässä, sen ja Hietajärven yhdistävän vesistön länsipuolella. Paikalla on taimikko, joka on peittynyt korkean vesakon ja aluskasvillisuuden alle. Metsähallituksen järjestelmään oli merkitty paikalle 9 kaivantoa Näistä onnistuttiin paikallistamaan kuusi.
Ensimmäisen kohteen muodostaa kaksi kuoppaa, joita yhdistää maalla lähes kokonaan täyttynyt käytävä. Kuopat ovat mitoiltaan noin 4 x 2,5 metriä.
Toinen kohde on muodoltaan neliömäinen kuoppa, noin 4 x 4 metriä.
Seuraava kohde on puolikaaren muotoinen pitkä kaivanto.
Neljäs kohde on mutkitteleva juoksuhauta, joka haarautuu kahtia pohjoispäässä. Luoteeseen menevän haaran päässä on syvennys ja hirsiä näkyvissä.
Viides kohde on mutkitteleva juoksuhauta, jonka suunta on suurinpiirtein lounaasta koilliseen.
Kuudes kohde on puolikaaren muotoinen kaivanto, jonka pituus on noin 9 metriä. Kaivannon reunassa on lahonneita hirsirakenteita. Seinämästä törröttää rautalankakieppi (jolla on kiinnitetty pystypuu).

Välikangas (1000026175) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Ison Parvajärven ja Honkajärven yhdistävän vesistön länsipuolen niemellä. Alueella on mäki, jonka päällä, etelä- ja itäreunoilla kohde sijaitsee. Mäen etelärinne on louhikkoista. Kohteelle johtaa metsäkonetie, joka muuttuu pieneksi poluksi. Kohteessa on useampia kuopparakenteita riveissä.
Kuoppia on 20 kappaletta ja ne ovat noin 2 x 1 metrin kokoisia. Syvyys vaihtelee 0,5-1 metrin välillä. Kuoppien suunta vaihtelee mäenreunan kohdan mukaan.

Pieni-Saukko (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatteentien varrella, tien pohjoispuolella. Alueella on metsäkoneen ajouria.
Kohteessa on yksi pesäke ja yksi suorakulmion muotoinen syvennyksin rajattu alue. Nämä ovat kuusten ja koivujen ympäröimiä.

Kukkarokorpi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee osittain hakkuuaukealla, metsässä sekä soisemmalla alueella. Kohde sijaitsee Raatteentien eteläpuolella. Tien pohjoispuolella olevat rakenteet ovat erikseen kohdenimellä Tiikkujankylvö.
Kohteesta löytyy pesäkkeitä, poteroja ja muita kuoppia sekä yhdys- ja juoksuhautoja.
Rakennelma 1 sijaitsee 10 x 8 m:n alueella. Kohteessa on kaksi kuoppaa, joita yhdistää mutkitteleva yhdyshauta. Haudan päässä on maaramppi, joka laskeutuu 2,5 x 2 m:n alalla.
Rakennelma 2 on moniosainen juoksuhauta, johon liittyy pesäkkeitä.
Rakennelma 3, juoksuhaudan pätkä, on mitoiltaan noin 8 x 1 m.
Lisäksi on yksittäisiä kuoppia:
1: Kuopan koko on 3,5 x 0,5 metriä.
2: Jyrkkäreunaisen kuopan koko on 0,9 x 0,5 m.
3: Kuoppa on muodoltaan tasasivuinen kolmio, joka on mitoiltaan 1,5 x 1 m.
4: T:n muotoinen matala painauma on mitoiltaan 1,3 x 1,1 m.
5: Kuoppa on mitoiltaan 1,5 x 2 m. Sen nurkasta lähtee pakohauta. Kohteen keskellä kasvaa kuusi.
6: Kuoppaa ympäröi pyöreä valli, jonka päällä kasvaa kookas mänty. Kuopan koko on valleineen 3 x 2 m.
7: Kohde on kolmionmuotoinen, 2 x 1 metrin kokoinen kuoppa.
8: Kohde on kooltaan 6 x 1,5 m kuoppa, josta lähtee lyhyt, kapea pakohauta.
9: Kohde on C: n muotoinen kuoppa, jonka reunalla on vallia. Kuoppa on mitoiltaan 2,3 x 0,3 m.
10: Kaarevanmuotoinen kuoppa on noin 5 m pitkä ja 1,5 m leveä. Kuopan pohjalla on metalliromua.
11: Suorakaiteen muotoinen kuoppa on kooltaan 2,5 x 3,5 m. Kuopan nurkasta lähtee pakohauta. Metsäkone on rouhaissut kuoppaa.

Tiikkujankylvö (Puolustusvarustukset)
Moderni; Alue sijaitsee Raatteentien pohjoispuolella, osittain tänä vuonna (2013) muokatulla hakkuuaukealla ja osittain uudistuskypsässä männikössä. Alueen pohjoispuolella on ojitettu suo.
Alueelta löytyi eri kokoisia kuoppia, joista osassa on kivi- tai hirsirakenteita, taisteluhauta, rautalangan jäänteitä ja maavalleja. Osa kohteista oli vahingoittunut hakkuuaukean maanmuokkausvaiheessa.
Valli 1: Kohteessa on maavalli, jonka pohjoispuolella on syvennys maassa.
Valli 2: Suorakaiteen muotoinen kohouma maasta, joka on mitoiltaan 2,5 x 1 m.
Kuoppa 1: Kohde on mitoiltaan 2,5 x 2 m. Kuopasta lähtee 1, 5 m pitkä pakohauta.
Kuoppa 2: Kuopan seinät on vuorattu hirsillä. Kuoppa on kooltaan 4,5 x 2,5 m ja syvyydeltään 2 m. Sisäänkäynti kohteeseen on sen kaakkoisnurkassa.
Kuoppa 3: Kohteessa on jyrkkä- ja kivireunainen kuoppa, joka on mitoiltaan 70 x 90 cm. Kuopan ympärillä on vallit. Vallit mukaanotettuna kuopalla on mittaa 2,5 x 3 m.
Kuoppa 4: Sen yksi seinämä on vahvistettu kivillä ja toinen hirsillä. Kuoppa on kooltaan 5 x 2,5 m. Puu on kaatunut kohteen poikki.
Rautalangan paikka: Männyssä on painauma, joka on tullut sen ympärillä kierrettynä olleesta
rautalangasta. Painauma on 66 cm korkeudella.
Kuoppa 5: Kohde on suorakaiteen muotoinen kuoppa, joka on kooltaan 3,5 x 2 m. Kohteesta lähtee pakohauta, jonka pituus on 2 m.
Kuoppa 6: Kohde on kooltaan 2 x 2,5 m.
Kuoppa 7: Kohde on kooltaan 6 x 2,8 m. Kuopassa on kiviä ja reunalla on metallisanko. Kuopassa on laajennukset pohjoispäädyssä ja kaakkoisnurkassa.
Kuoppa 8: Kuoppa on läpimitaltaan 2,5 m ja kaarevan muotoinen.
Kuoppa 9: Kohde on pituudeltaan 4 m ja leveys vaihtelee välillä 30 cm ja 1 m. Kohde on katettu keskeltä. Kohteen päässä on isoilla hirsillä katettu osa, joka on mitoiltaan 3 x 1,5 m. Hirsissä on isot rautaruuvit. Katettua päätyä on kauhaistu metsäkoneella.
Kuoppa 10: Kuoppa on mitoiltaan 8 x 1,5 m.
Juoksuhauta: Kohde on Z:n muotoinen juoksuhauta isomman taistaluhaudan länsipuolella. Kohde on vajaan metrin levyinen.
Juoksuhauta 2: Mutkikas juoksuhauta, jossa pesäkkeitä. Metsäkone kauhaissut paikoitellen liian läheltä.

Likokangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee tienhaarassa Raatteentie pohjoispuolella Purasjoen puolustusasemasta ja Likolammesta pohjoiseen. Kohteelta inventoitiin 35 kappaletta sotaan liittyvää, maahan kaivettua, eri kokoista, pääasiassa suorakaiteen muotoista kuoppaa. Suurimmissa kuopissa oli merkkejä hirsi- ja kivirakenteista.

Taivallamminaho 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteet sijaitsevat Vuokissa, Kevättijärven eteläpuoleisella Taivallamminaholla. Maasto viettää loivasti koilliseen. Alueella on toisen maailmansodan aikaisia jäänteitä: ristinmuotoinen kaivanto ja pesäkkeen jäännös. Tasavartisen ristin muotoisen kaivannon yhden sivun pituus on 3 metriä ja syvyys 0,5 metriä. Seinämissä on puurakenteita. Pesäkkeen muodostaa leveämpi kuoppa ja sinne johtava, mutkitteleva "käytävä". Koko rakenteen pituus on noin 7 metriä.

Hyrynhiekka (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kevättijärven ja Rantajärven välisellä maakaistaleella on ollut Hyrynhiekan kohdalla suomalaisten puolustuslinja. Kohde sijaitsee Kevättijärven etelä/kaakkoispuolella, Vuokin reitin varrella. Kuviolla on taimikkoa. Pisteen kohdalla on kuoppa. Sen koko on 1,2 x 0,3 metriä. Kertoman mukaan se on suomalaisten linjaan kuuluva potero. Kuopasta 50 metriä koilliseen Vienan reitin varrella, sen eteläpuolella oli kertoman mukaan ollut venäläisen sotilaan kypärä, jossa oli ammuksen reikä keskellä.

Leppärinne 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Viitostien itäpuolella, Alanteenjärven rantamaisemissa. Kankaalla on sekä suorakaiteenmuotoisia että epämääräisempiä, syviä ja suuria kaivantoja, joissa on 1-1,6 m korkuiset maasta ja/tai kivistä rakennetut vallit. Paikalla on myös mahdollisesti pienen rakennuksen seinälinjojen jäänteet. Kaivantoja tai kaivantokokonaisuuksia on yhteensä viisi kappaletta. Kaivannot erottuvat myös laserkeilausaineistosta ja metsäautotien eteläpuolen kohde koostuu useammasta kaivannosta ja vallista.

Haukiperänkangas 5 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Raviradan pohjoispuolella, hiekkapohjaisella mäntykankaalla metsäautotien ja retkeilypolun välissä on matalalla harjulla kolme kaivantoa. Rinteeseen on kaivettu n. 40 cm syvä neliskulmainen tasapohjainen kaivanto, jonka koko on 2 x 2 m. Toinen pyöreä kuoppa on halkaisijaltaan 1,2 metriä ja sen ympärillä on maavallit. Kolmas kuopista on tasapohjainen ja kooltaan 2 x 1 metriä. Sen syvyys on 0,3 metriä. Kuopan ympärillä on maavalli.

Heiniaho (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee kosteikolla, Heinijoen pohjoispuolella. Paikalla kasvaa kuusia ja koivuja. Suuren kuusen juurella on noin 1 x 2 m kokoinen suorakaiteenmuotoinen kaivanto. Sen syvyys on noin 0,4 m. Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän SutiGisin tietojen mukaan kyseessä olisi toisen maailmansodanaikainen kaivanto. Tien länsipuolella sähkölinjan alla on
myös toinen kaivanto.

Hauta-aho (1000026189) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Vääkiönvaaran lounaispuolella, soiden ympäröimällä kohoumalla. Paikalla kasvaa harvennettua mäntymetsää, jossa aluskasvillisuus on sammalta ja varpuja. Ympäristössä kasvaa myös koivua, kuusta ja katajaa. Kohteessa on kaksi toisen maailmansodan aikaista kaivantoa, jossa toisessa on vielä nähtävissä puisia tukirakenteita. Kohteen itäpuolella n. 200 m päässä on saksalaisten vuosina 1942-44 rakentama Kenttärata. Rakenteet liittyvät luultavasti siihen.

Haukiperä 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Haukiperänkankaan itäosissa, koilliseen loivasti laskevalla alueella. Paikalla on männyntaimia kasvava hiekkaharju. Hiekkaharjun länsirinteeseen on kaivettu hieman epämääräisen L-kirjaimen muotoinen kaivanto. Kaivanto koostuu noin 1 m levyisestä käytävästä, jonka päässä on n. 1,5 x 1 m kokoinen suorakaiteenmuotoinen kaivanto.

Sanginkangas 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Maasto vaihtelee alueen länsilaidan mäntykankaasta itäpuolen avohakkuualueeseen. Paikalla on toisen maailmansodan aikaisia jäänteitä. Tien länsipuolella on kolme suurempaa kaivantoa ja itäpuolella poteroita. Kaivanto 1: Banaaninmuotoinen n. 50 cm syvä kaivanto. Koko n. 5 x 3 m. Kaivannon itälaidalla varpujen peittämä kumpare - kenties romahtanut reuna. Kaivanto 2: Suorakaiteen muotoinen n. 40 cm syvä koillis-lounassuuntainen kaivanto. Koko n. 7 x 2 m. Kaivanto 3: Halkaisijaltaan n. 11 m kokoinen pyöreä kaivanto, jonka syvyys on 20-30 cm. Kaivannon länsilaidalla on n. 3 x 4 m kokoinen "kulkuaukko". Mahdollisesti majoitustila? Poteroiden halkaisija on noin metri ja syvyys vaihtelee 50-70 cm välillä. Kohde liittyy ilmeisesti Sanginahon venäläiseen tukikohtaan ja sen valtaukseen talvisodassa 3.-4.1.1940.

Hietakangas 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Hietajärven luoteispuolen kankaalla, vanhan lomakylän ja kesäteatterin luoteispuolella. Paikalla on hiekkapohjainen mäntykangas, jossa aluskasvillisuus on
varpua ja sammalta. Paikalla on toisen maailmansodan aikaisia sotajäänteitä. Kohteet näkyvät vinovalovarjosteessa ja paikalla käytiin tarkistamassa ja kuvaamassa vain kaivanto 1. Mitat ja koordinaatit perustuvat vinovalovarjosteeseen.
Alueella on ainakin kahdeksan kaivantoa. Suorakaiteenmuotoisia 40 x 14 m kokoisia kaivantoja on alueella neljä, pyöreitä halkaisijaltaan n. 12-13 m kokoisia kaivantoja on kaksi. Lisäksi alueella on 20x17 m kokoinen suorakaiteenmuotoinen kaivanto ja epämääräinen 15 x 8 m kokoinen kaivanto.

Ahvenlampi 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Hietajärven pohjoispuolella olevan Ahvenlammen lounaispuolisella kankaalla. Paikalla on hiekkapohjainen mäntykangas, jossa aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Paikalla on kuusi toisen maailmansodan aikaista kaivantoa/rakennelmaa. Kolmen suorakaiteen muotoisen kaivannon koot ovat 45 x 15 m, 28 x 14 m ja 49 x 16 m. Lisäksi on kaksi pyöreää kaivantoa, joiden halkaisijat ovat 13 ja 10 metriä. Paikalla on myös muutamia epämääräisempiä kaivantoja.

Iso Pölylampi 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Moisiovaarantien ja Alanteenjärven välisellä alueella. Paikalla on harvaa mäntyä kasvava hiekkapohjainen hyvin kuiva kangas. Kankaalla on kolme sota-aikaista kaivantoa. Kaivanto 1: Pitkähkö matala kaivanto. Pituus n. 2,5 m ja syvyys 20 cm. Kaivanto 2: N. 1 m syvä ja n. 2,5 m pitkä kaivanto, jonka ympärillä vallit. Kaivanto 3: Samanlainen kuin kaivanto 2. Liittynevät Pölykankaalla sijainneeseen puolustusasemaan.

Iso Pölylampi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Ison Pölylammen ja Moisiovaarantien välisessä maastossa. Paikalla on hiekkapohjainen mäntykangas, jossa aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Alueella on hiekkaharjuja. Paikalla on toisen maailmansodan aikaisia puolustuslinjan jäänteitä. Jäänteet keskittyvät alueen pohjoisosan hiekkaharjulle ja eteläosan hiekkaharjujen notkelmaan. Etelälaidalla on Kaivanto 1: Noin 2,5 m kokoinen pitkulanmuotoinen kaivanto. Kaivannossa on laudankappaleita, jotka ovat peräisin ovesta. Potero 1: Poteroksi tulkittu pyöreä kuoppamainen rakenne. Halkaisija n. 2 m ja syvyys n. 1-1,2 m. Potero 2: Samanlainen kuoppamainen rakenne. Halkaisija n. 2 m ja syvyys n. 0,8-1 m. Potero 3: Samanlainen kuoppamainen rakenne. Halkaisija n. 3 m ja syvyys n. 1,2-1,5 m. Korsun pohja: Halkaisijaltaan n. 6 m kokoinen pyöreähkö kaivanto, jossa kulkuaukko itälaidalla. Syvyys
n. 50-100 cm.
Pohjoislaidalla on Ampumapesäke 1: Halkaisijaltaan n. 6 m kokoinen pyöreä ampumapesäke, jossa kulkuaukko itälaidalla. Ampumapesäke 2: Hiekkaharjun päällä aivan Iso Pölylammen rannalla halkaisijaltaan n. 4 m kokoinen
pyöreä kaivanto. Kaivannon kaakkoiskulmalta on kaivettu n. 1 m syvyinen kulkuaukko hiekkaharjun läpi. Kaivanto 2: Pieni n. 1m x 50 cm kokoinen suorakaiteenmuotoinen kaivanto. Syvyys n. 30 cm. Kaivanto 3: Halkaisijaltaan n. 4 m mittainen pyöreä kaivanto. Syvyys n. 20-30 cm. Suoraan kaivannon takana toinen hiekkaharjuun tehty syvempi kaivanto. Kaivanto 4: Suorakaiteenmuotoinen n. 5 m pitkä ja 2,5-3 m leveä kaivanto, jonka kummassakin päässä kulkuaukko. Syvyys n. 1-1,2 m. Majoitustilan jäännös?

Kuurtola 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Avohakkuuaukea, joka aurattu. Kohteet sijaitsevat pienillä kumpareille korkeimmalla kohdalla. Paikalla on käyty talvisodan taisteluita joulukuun alussa 1939. Paikkaa on välirauhan aikana varusteltu. Inventoinnissa kartoitetut kohteet ovat luultavasti välirauhan aikaisia. Osa kohteen kivikasoista voi myös olla peltoraunioita, joita on käytetty uudestaan sotatarkoituksiin. Samoin paikalla kulkeva kivestä tehty aita saattaa liittyä läheisiin tiloihin ja sitä on käytetty hyödyksi sodan aikana. Kohteet: kolme kivikasaa, kolme kuoppakohdetta ja neljä kookkaampaa kaivantoa.

Taivallamminaho 3 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kevättijärven kakkoispuolella. Maasto on kosteahkoa. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Metsän keskellä kulkee avoin linja. Kertoman mukaan paikalla kulkee talvitie, jota pitkin on kuljetettu kalustoa sota-aikaan.

Rautiaisenlampi 1 (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Malahviantien pohjoispuolella, Rautiaisen myllystä kaakkoon. Kuviolla on uudistuskypsää metsikköä. Paikalla ei ole mitään maanpäällä havaittavia rakenteita. Paikalla kerrotaan olevan joukkohaudan.

Pitämänaho (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ämmänsaaren Pitämän asumalähiön eteläpuolella, Iso Pitämä -lammen tuntumassa. Paikalla on kivikkoinen mäntyä, kuusia ja koivuja kasvava luode-kaakkosuuntainen harju. Paikalla on tehty harvennushakkuu. Paikalle on toisen maailmansodan aikaan rakennettu sotilashenkilöstölle majoitustilat. Inventoinnissa kartoitettiin 16 betoniperustusta. Kaikki perustukset ovat samanlaisia. Talot ovat olleet lautarakenteisia ja niihin on kuulunut erillinen betoniperusteinen varastorakennus. Asuintalot sijaitsevat harjun päällä ja varastot harjun alla. Rakennusten lisäksi alueella on sen länsipäässä hiekkatien länsipuolella pitkiä erimuotoisia kaivantoja, jotka erottuvat paikoin melko heikosti.

Pyttyniemi 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Viianginjärven itärannalla, Pyttyniemessä. Viiangin (Pyttyniemen) vartio toimi vuosina 1927-40. Vartiorakennuksen lisäksi pihapiirissä oli sauna, kellari, varasto/talli, lipputanko ja kaivo. Venerantaan johti tie. Vartion kartta on esitetty paikalla olevassa taulussa. Vartiorakennus: Kohteesta on jäljellä kiviset perustat ja keskellä kivinen tulisija. Kohde on mitoiltaan 5 x 9,5 metriä. Sisäänkäynti on kyltin mukaan etelän puolella, mutta se on tuulenkaadon alla. Sauna: Kohteesta on kiviperusta jäljellä. Se on mitoiltaan 3,8 x 6 metriä. Kiuas on luoteisseinällä. Kellari: Kohde on mitoiltaan 3 x 3 metriä. Seinävallit ovat massiiviset, kellarikuoppa on ympäristöään syvemmällä. Varasto/talli: Kohteesta on kiviperustat sekä muutama puunkappale jäljellä. Väliseinien kohdat ovat osittain näkyvillä. Kohde on pitkänomainen, itä-länsisuuntainen, mitoiltaan 20 x 4 metriä. Lipputanko: jäljellä 1,5 metriä korkea alaosa. Kaivo: Pyöreä, veden täyttämä kuoppa.

Teerilampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatteentien eteläpuolella, uudistuskypsässä metsikössä. Paikka rajautuu noin 70 metriä pitkälle kuivemman maan kaistaleelle suoalueiden välissä. Kohteessa on noin 20 metriä juoksuhautaa sekä muutamia kaivantoja ja poteroita.

Pärsämönsärkkä 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Pärsämönsärkän etelärinteessä, Toravaaran talosta noin kilometrin koilliseen. Kohde koostuu neljästä lounas-koillissuuntaisessa linjassa olevasta maarakenteesta joista kaksi on poteroita ja kaksi isompia kaivantoja. Poterot sijaitsevat alueen lounaispäässä ja ovat mitoiltaan noin 1,5m x 2m.
Alueen keskellä oleva suorakaiteen muotoinen kuoppa on kooltaan 3,5 x 2 metriä ja syvyydeltään noin 1,5 - 2 metriä. Kuopan seinämiä on tuettu hirsillä. Kuopan keskellä kasvaa pieni kuusi. Kuopan eteläreuna on hieman sortunut ja kuopan pohjalla on harvennusjätettä. Alueen koilliskärjessä on mitoiltaan 10,5 x 10 metriä oleva kaivanto. Se on hevosenkengän muotoinen. Sen itähaaran keskiosassa on 3 m:n levennys. Länsihaarassa on ulkoreunassa kaksi pyoreähköä syvennystä. Keskellä oleva korkeampi kaistale on rakennettu maasta ja kivistä. Kaistaleen päällä kasvaa pieni koivu ja kaivannon reunoilla on puiden kantoja.

Syväjärvensärkkä (1000026576) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee pitkällä Venäjälle asti kulkevalla särkällä. Särkkä kulkee pienten järvien välistä. Reitin varrella on varttunutta ja uudistuskypsää metsikköä sekä taimikkoa.Polku on näkyvissä maastossa. Se kulkee särkän päällä. Polun varrella on vanhan näköisiä pilkkupuita,
joissa pilkat ovat molemmilla puolilla. Polun varressa on merkkipuu. Polkua ovat käyttäneet suurella todennäköisyydellä myös laukkuryssät.Särkän päällä on pyyntikuoppia. Reitti näkyy vuoden 1868 pitäjänkartassa (H Kelola-Mäkeläinen).

Joenniskanlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kalapato sijaitsee Vuokissa, Kevättijärven ja Kivi-Kevätti -järven välisen Välijoen suulla ensiksimainitun järven muodostaman lahden pohjukassa. Lahden kohdalla on metsää kasvavaa kivennäismaata ja suota. Kohde sijaitsee vesikuviolla.Joen suun pohjassa on terotettuja puuseipäitä, joista osa on vielä pystyssä, sekä hirsiä, jotka makaavat
vaakasuoraan pohjassa. Tästä joelle päin on modernimpi rakennelma, joka kulkee koko joen suun poikki. Rakennelma koostuu loivasti, reilun 90 asteen kulmissa, portaittaisesti yhteen kiinnitetyistä lautakehikoista ja niiden tukipuista sekä kehikot peittävästä kanaverkosta.

Rautiaisen kanava (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kanava sijaitsee Malahviantien pohjoispuolella, Rautiaisen myllyn itäpuolella sijaitsevan lammen etelärannalla. Kuviolla on taimikkoa. Paikalla on syvä kanava, jonka reunustalla on kookkaita kiviä. Aivan järven rannassa on patorakennelma,jossa on puinen silta. Rannassa on pienehkö rakennus. Kaivuuajankohdasta ei ole tietoa. Paikalla on tuoreempia rakenteita (portti), jotka liittyvät kalankasvatukseen.Kohteen itäpuolella on myöskin ura, joka on ilmeisesti epäonnistunut kanava. Kohteesta kaakkoon sijaitsee iso kuopanne, joka liittyy kalankasvatukseen?

Pitkäjärvi (1000026656) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Suomussalmen eteläosassa, Pitkäjärvestä Talaslampeen laskevan puron suulla. Kohteen koillispuolella kulkee Suoronsärkkä.
Puron poikki on kasattu sahattuja hirsiä. Hirsikasa on epämääräinen ja kyseessä saattaa olla vanhan sillan jäänteet tai jonkinlainen patorakennelma.

Karttimonsalmi (Kulkuväylät)
Tuntematon ajoitus; Kyseessä on kapea Karttimonsalmi, jolla on suoperäiset rannat.
Tieura vie rantaan, jossa kohteesta on jäljellä siltarakenteen pystypuita eli tukipylväitä. Niitä on sekä rannalla että vedessä. Kansirakenteet ovat kokonaan poissa.Vanha sillan paikka. Kansirakenteet ehkä purettu pois.

Nivanlampi (1000026661) (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Ison Parvajärven lounaisosassa, Parvakosken kohdalla, länsirannalla.
Paikalle on merkitty uittokämppä vanhassa kartassa.
Uittokämpästä on jäljellä yksi rakennuksen pohja, käymälä, suorakaiteen muotoinen vedellä täyttynyt kuoppa ja kivi- ja maarakenteita rannassa.
1: Rantaan johtaa maaramppi. Tukkeja on jäljellä rannalla, sekä yksi maahan pultattu hirsi, jossa on reikiä ja niissä pystypuita. Kiviä on kasattu rannalle.
2: Kohde on suorakaiteen muotoinen kaivettu kuoppa maassa, joka on osittain täyttynyt vedellä. Painanne on mitoiltaan 8 x 4,5 metriä. Vedessä on hirsiä.
3: Kohde on rakennettu laudoista ja se on ollut väriltään punainen. Kohteella on huopakatto. Osa huussin säiliörakenteesta on betonista.
4: Kohde koostuu hirsijäänteistä ja on mitoiltaan 6 x 4m, Kohde on hieman L-kirjaimen muotoinen.

Kirnukoski (1000026662) (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kirnukoskella, Purasjoen varressa.
Mahdollisia uittorakenteita.

Tökönaho (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Koskenjoen lounaispäässä.
Kohde on rannan lähellä, niin että kosken kohina kuuluu.
Kohteeseen kuuluu useita kuoppia metsässä sekä puu- ja kivirakennelmia rannalla kosken molemmin puolin.
Kuoppa 1: Kohde on kulmikas ja reunat kuoppaan ovat jyrkät. Kohde on mitoiltaan 2 x 2 m ja 80 cm syvä.
Kuoppa 2: Kohde on mitoiltaan 1,5 x 1 m ja melko matala.
Kuoppa 3: Kohde on mitoiltaan 1,5 x 1,5 m, ja 1 m syvä. Pohja on rahkasammaleen peitossa.
Kuoppa 4: Kolme vierekkäistä kuoppaa, jotka muodostavat ympyrän.
Kuoppa 5: Kohde on mitoiltaan 3 x 4 m, ja 1 m syvä. Kohde on hieman L-kirjaimen muotoinen.
Kuoppa 6: Kohde on mitoiltaan 3 x 4 m, ja 1 m syvä. Kohde on hieman L-kirjaimen muotoinen.
Kyseessä on ilmeisesti uittorakenteet.

Huuhkajankangas (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lentuan Huuhkajanlammen ja Juttuajärven välillä.
Kyseessä on kiskot/vetoraide, joiden päällä on vedetty venettä vesistöstä toiseen. Raiteen pituus on noin 1 km. Liikennevirasto mukaan vetoraide on rakennettu 1800-luvun loppupuolella.

Hiekkaniemi 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Niemen kärjen tuntumassa sijaitsee poikkisuuntainen juoksuhauta, jonka pohjoispäässä on katettu tuliasema. Mutkittelevan juoksuhaudan pituus on noin 50 metriä, sen leveys on noin metrin ja syvyys noin puolitoista metriä valleineen. Pohjoispään tuliaseman ampuma-aukko on järvelle pohjoisen suuntaan. Tuliasema on katettu hirsillä ja maalla sekä vahvistettu kivillä ainakin ampuma-aukon kohdalta. Rakennelma on osittain romahtanut puiden
lahotessa.

Louhikoski 2 (Teollisuuskohteet)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Kuhmon kirkosta 31 km luoteeseen sijaitsevan Kuivajärveen pohjoisesta laskevan Vuosanganjoen Louhikoskessa.
Kyseessä on perattua jokea sekä uittorännin jäänteet. Jokea on perattu Metsähallituksen alueella noin 250 metrin matkalla ja perkaus jatkuu ylävirtaan yksityismaan puolelle. Joen kivikkoon on raivattu uoma tukkien uittamista varten. Kosken eteläpäässä on vedessä vielä näkyvillä lahonnutta hirsirakennetta. Eteläpäässä on jäljellä lisäksi erillinen ojamainen uittorännin uoma lahonneine puurakenteineen. Rännin jäänne on noin 30 metriä pitkä. Joessa suojelualueen rajan lähellä on lisäksi jäljellä kiveen istutettu uittopuomin rautainen
kiinnitysrengas. Pääuomassa on ollut veneiden kuljettamista varten rakennettu laudoitus (Timo Niskasen haastattelu), johon osa hirsirakenteista ilmeisesti liittyy.
Vuoden 1957 talouskarttaan on paikalle merkitty uittoruuhi.
2019: Kohde oli ennallaan, rännin ja uittokanava jäännettä oli näkyvissä nyt n. 80 metrin matkalla, uittoränni sijoittuu havaintoalueen eteläpäähän n. 30 metrin matkalle. Puurakenteita oli havaittavissa vähän ja kiinnitysrenkaasta ei tehty havaintoa. Uittotoiminta jatkui Vuosanganjoen kautta ainakin 1960-luvulle (Jorma Wilmi, Kuhmon historia, s. 144).

Keihäsniemi (1000027667) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koivikkoinen tasainen maasto lähellä järven rantaa. Nykyisin koivikkoa. Kolme kaskiröykkiötä. Kaksi korkeaa ja kuperaa; sammaloituneita. Kolmas siirtolohkareen päälle ladottu.

Iso Lentuankoski itäranta (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso Lentuakosken itärannalla.
Kyseessä on möljä eli tervaveneiden vetosilta. Möljä on tyypiltään hirsiarkkumöljä. Möljän hirsiarkut on täytetty kivillä. Rakenteen pituus on noin 350 metriä. Kivipinnan päälle on tehty kooltaan 4 m x 150 m kulkulankutus. Möljä on yhdistetty pohjoispäästä maalle kahdella kulkusillalla. Möljä liittyy tervankuljetuksen historiaan. Liikenneviraston mukaan möljä on rakennettu 1800-luvun alussa.
2018: Kohde ennallaan. Keskiosassa puinen ja metallikaiteinen kävelysilta möljän päällä on uusittu melko hiljattain. Kuhmon historian mukaan Lentuankoskelle rakennettiin vuonna 1882 vetomöljä (Jorma Wilmi, Kuhmon historia. 2003, s. 254).

Iso Lentuakoski länsiranta (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso Lentuakosken länsipuolen niemellä.
Kyseessä on veneiden vetoraide. Vetoraiteen pituus on noin 300 metriä. Liikenneviraston mukaan vetoraide on rakennettu 1800-luvun loppupuolella ja sitä on peruskorjattu 1980-luvulla.

Kaarne (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vetotaipaleenkankaalla Niskajärven ja Koposen välillä ja se ohittaa vaikeasti laskettavan Kaarneenkosken. Karttaan on merkitty vetoraiteen kohdalle sana "Kenttärata".
Kyseessä on veneiden vetoraide, jonka pituus on noin 180 metriä. Rata on rakennettu osittain vedessä ja rannalla kiviladelman päälle. Alueella on havaittavissa myös mahdollisen vanhan puulaiturin jäänteitä. Liikenneviraston mukaan vetoraide on rakennettu 1800-luvun loppupuolella ja peruskorjattu 1980-luvulla. Toisen tiedon mukaan rata rakennettiin vuonna 1938 Tie- ja vesirakennushallituksen toimesta. Rata on rakennettu pitkään käytössä olleen kulkuväylän kohdalle. Aikaisemmin veneitä vedettiin kankaan yli kapuloita pitkin.
Vetotaipaleenkankaan pohjoispuolelta löytyi vuonna 2016 vetoraiteen käytöstä poistettu kelkka. Kelkka hylättiin 1980-luvulla siksi, että se oli liian raskas.

Vuonteenkoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuonteenkosken lounaisrannalla.
Vuonteenkosken pääuoman eteläreunassa, eteläpuolella on kalanvijelysaltaita, ranta on siellä muokattua ja tasoitettua. Kosken keskiosa ja pohjoisranta ovat hyvin kivikkoisia ja eri aikoina raivattuja liittyen paikan elinkeinoihin. Kosken pohjoispuolella Myllyniemi on hieman korkeampi metsäinen alue.
Kyseessä on veneiden vetomöljä, jota pitkin tervaveneitä vedettiin ylävirtaan. Tyypiltään möljä on hirsiarkkumöljä. Möljän pituus on noin 150 metriä. Möljä on yhdistetty pohjoispäästä maalle puisella kulkusillalla. Polku johtaa yksityisen maan halki möljälle. Kohde sijaitsee suurimmaksi osaksi Museoviraston rakennetun kulttuuriympäristön kohteen Kainuun puromyllyt rajauksen sisällä (tunnus 1293). Möljä on rakennettu Liikenneviraston tietojen mukaan 1800-luvun alussa. Ilmeisesti se kuitenkin rakennettiin vasta 1890-luvun alussa (ks. Pintafilmi Oy, Vuonteenkoski, Vetotaipaleenkangas, Katermakoski ja Suitua, Arkeologinen inventointi ja vedenalaistutkimuksen menetelmätestaus. 2016, s. 11 ja siinä mainittu kirjallisuus). Tie- ja vesirakennushallituksen vesitieosaston vuoden 1889 työehdotuskartalle on merkitty suunniteltu möljä kosken etelälaidalle. Möljää on viime aikoina ennallistettu ja sen kiveys sekä hirsiseinät uusittu.

Pajakkajoki Pajakkakoski 1 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohteen länsipään koordinaatit ovat: P 7113648/I 621517.
Veneen vetomöljä sijaitsee Pajakkajoen Pajakkakosken pohjoisrannalla Hyryntien sillan länsipuolella. Möljä on tyypiltään hirsiarkkumöljä.
Möljä on noin 300 metriä pitkä ja se on rakennettu pääasiassa siten, että möljän ja rannan väliin jää vesialue. Möljä on rakennettu kivistä, joita pitävät paikoillaan raudat. Möljässä on tasaisin välein veneiden köysien kiinnitysrenkaita. Möljää on kunnostettu useaan otteeseen.
Pajakkakoskelle rakennettiin kulkuyhteyksien parannustöiden yhteydessä vuonna 1870 kivinen möljä ja vuonna 1907 kosken alajuoksulle 106 metriä pitkä puinen möljä.

Pieni Lentuankoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pienen Lentuakosken itärannalla/kosken alla olevassa suvannossa.
Kyseessä on veneiden vetomöljä. Möljä on tyypiltään hirsiarkkumöljä. Sen pituus on noin 150 metriä. Möljä on yhdistetty eteläpäästä maalle hirsirakenteisella hirsiarkkusillalla. Pohjoispäästä möljä yhdistyy Iso Lentuanskoskelle johtavaan polkuun. Liikenneviraston mukaan möljä on rakennettu 1800-luvun alussa.

Pieni Lentuankoski länsiranta (Kulkuväylät)
Historiallinen; Möljä sijaitsee Pienen Lentuakosken länsirannalla.
Kyseessä on kivinen möljä eli tervaveneiden vetotie.

Maunuvaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Latvanjokivarresta melko jyrkästi nousevassa Maunuvaaran etelärinteessä on tien länsipuolella, tien ja voimalinjan välissä syvä ja huolellisesti tehdyltä vaikuttava juoksuhauta, johon liittyy pesäkkeitä, todennäköinen korsupohja sekä muita kuoppia. Juoksuhaudan pituus on noin 150 metriä. Se sijaitsee pisteiden x = 7094470, y = 628483 ja x = 7094407, y = 628608 välissä (ETRS-TM35FIN). Varustus jatkuu tien itäpuolella, sen pituutta ei ole mitattu.
Alempana rinteessä tien itäpuolella on kivistä tehty, runsaan 0,3 kilometrin mittainen panssarieste. Se kulkee pisteiden x = 7094348, y =628648, x = 7094168, y = 628763 ja x = 7094063, y = 628737 kautta Latvanjärven rantaan asti. Ilmeisesti myös Maunuvaaran pohjoisrinteessä on varustuksia. Varustukset lienee tehty välirauhan aikana.
Nurmestien länsipuolella sijaitsevat linnoitteet on rajattu paikkatietokantaan 09/2017 laserkeilausaineiston perusteella. Rajaus on luonteeltaan ohjeellinen. Nurmestien itäpuolella sijaitsevat varustukset ja panssarivaunun este eivät erottuneet laserkeilausaineistossa eikä niitä ole rajattu paikkatietokantaan.
Vuoden 2021 inventointiraportissa todetaan: "Nurmestien länsipuoli on vuoden 2016 tarkastuksessa kuvatussa kunnossa. Tien länsipuolella, n. 10 m etäisyydellä nykyisestä tiestä, on säilynyt vanhan Nurmestien tierunkoa, pengertä ja sillan perustuksia Latvanjoen
ylityspaikassa. Vanhan tien jäännökset ovat hyvin säilyneet ja kuuluvat sillan perustusten kanssa samaan suojelukokonaisuuteen kuin puolustusvarustukset. Vanhan tielinjan vierestä lähtee kohti Latvanjärveä ehjänä säilynyt panssarieste paikasta N 7094340 I: 628632. Se on leveydeltään n. 10 m ja siinä on viisi riviä n. 1,5 m korkeita pystykiviä. Panssariesteen yläpuolella mäessä on linnoituslaitteita.
Vanhan Nurmestien pohjoispää menee kiinni nykyiseen tiehen. Muuten vanhatielinja kulkee 1–10 metrin etäisyydellä nykyisestä tiestä (N 7094182 E 628481 & N 7094409 E 628650 & N 7094276 E 628548 & N 7094320 E 628587). Puolustusvarustukset ovat 20–37 metrin etäisyydellä tiestä, panssarieste 33–287 m päässä.

Talvitaipale (Taide)
Historiallinen; Varisniemen Junttilanniemen tyvessä, , noin 50 metrin päässä Valajanlehden rannasta on metsänkäsittelyn yhteydessä tullut esiin pieni kalliopaljastuma. Siihen on nähtävästi veistetty 1884 ja sen päälle kirjaimet NK yhteen siten, että N:n oikea pystyviiva on myös K:n pystyviiva. Ilmeisen vuosiluvun pituus on noin seitsemän senttiä. Piirroksen havaitsi paikallinen asukas sattumalta. Maaston perusteella arvioiden kyseessä ei voi olla mikään yleinen ajanviettopaikka.

Seppälä (1000028705) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin kolme kilometriä Kajaanin keskustasta pohjoiseen ja noin 200 metriä Seppälän Maatalous- ja Puutarhaoppilaitoksen luoteispuolella. Kohteeseen on peruskarttaan merkitty kaksi tervahautaa. Vuoden 2016 inventoinnissa tervahaudat tarkastettiin, jolloin todettiin, että peruskarttaan merkityistä haudoista läntisempi on ilmeisesti tuhoutunut alueelle valmisteilla olevaa golfkenttää tehtäessä. Tervahaudoista itäisempi osoittautui kellarin pohjaksi eikä tervahaudaksi. Kellari on sekametsässä golfkentän itäpuolella, se on tehty rinteeseen. Muoto on neliskanttinen ja koko noin 5x4 metriä, syvyys on noin 1,5 metriä. Kellariin johtaa noin metrin levyinen ja kolme metriä pitkä käyvä, joka vielä kääntyy alkupäässään itään parin metrin verran. Käytävä on 50-60 cm syvä. Rakenteen maannoksessa ei näy hiiltä eikä nokea vaan maannos on puhdas, lisäksi kuopassa ja sen reunoilla on melko paljon kiviä, luultavasti kellarin seinien osia. Kellarin kohdalla on suunnistajien vanha kiintorasti.

Ämmänkoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kajaanin linnan kohdalla, Kajaaninjoen pohjoisrannalla. Ennen voimalaitosten rakentamista paikalla virtasi Ämmänkoski. Kosken kohdalle pohjoisrannalle rakennettiin veneenvetotie eli möljä, kun Koivukosken ja Ämmänkosken sulut valmistuivat v. 1847. Möljiltä käsin vedettiin tervaveneitä vastavirtaan. Möljä on edelleen nähtävissä pohjoisrannalla. Se on säilynyt noin 200 metrin matkalta, lukuun ottamatta joen ylittävän sillan kohtaa. Möljä länsipää on Ämmänkosken sulun kohdalla ja itäpää noin 100 metriä sillasta itään. Mahdollisesti möljä ei ole ollut alunperinkään pitempi. Möljä on rakennettu lappeelleen asetetuista noin 0,5-1 metrin kokoisista kivistä. Vedenpinnan vaihtelun vuoksi möljään on tehty ilmeisesti kaksi vetotasannetta, molemmat ovat noin 1-1,5 metriä leveitä ja välissä on nämä yhdistävä hieman kapeampi ja kaltevampi kiveys. Kukin näistä rakenteista on ladottu 2-4 neljästä rinnakkain olevasta kivestä. Yhteensä rakenteen leveys on noin 4 metriä. Alempi vetotie oli vedenpeitossa vuoden 2016 inventoinnin aikaan.

Petäiskoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kajaanin linnasta 2 km itään, Petäisenniskalla, Kajaaninjoen pohjoisrannalla. Ennen voimalaitosten rakentamista paikalla virtasi Petäiskoski. Kosken pohjoisrannalle rakennettiin kivinen veneenvetotie eli möljä, kun Koivukosken ja Ämmänkosken sulut valmistuivat v. 1847. Möljiltä käsin vedettiin tervaveneitä vastavirtaan. Petäiskosken möljä on nykyisin suurimman osan vuodesta veden alla, mutta osa siitä on nähtävissä Petäisenniskan ylittävältä sillalta. Ilmakuvissa möljä erottuu hyvin, koska se ei ole kovin syvällä. Suurin osa vaikutti olevan alle puolen metrin syvyydessä kohdetta inventoitaessa v. 2016. Möljä on pituudeltaan noin 220 metriä, katketen sillan kohdalla. Sillan länsipuolella möljä kulkee välillä noin 30 metrin päässä nykyisestä rannasta, eteläpuolella se sen sijaan kaartuu nykyisen rannan tuntumassa. Möljän tasainen vetokäytävä on ollut pari metriä leveä ja 4-5:stä vierekkäin olevasta kivestä ladottu. Vetokäytävän joenpuolella laskee kalteva tukikivilatomus jokeen. Petäiskoskella vaikuttaisi olevan vain yksi vetotasanne, sen sijaan Ämmänkosken kohdalla olevassa möljässä, joka on vielä osittain maanpäällä, on ilmeisesti ollut kaksi vetotasannetta. Asian toteaminen vaatii kuitenkin kohteen tutkimista sukeltamalla. Kohteella on havaittu myös useita ilmeisesti tervaveneiden veneenvetoon liittyviä raudasta valmistettuja rautarenkaita, joita on havaittavissa ainakin Kalkkirantaan saakka. Kalkkiranta on vanhan perinnetiedon mukaan ollut Kajaanin linnan rakentamiseen liittyvä rakenne, josta linnan raaka-aine siirrettiin eteenpäin.

Petäiskosken kanava (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kaksi kilometriä Kajaanin linnasta itään, Petäisenniskalla, Kajaaninjoen pohjoisrannalla. 1860-luvun puolen välin aikaan Kainuuta vaivasi paha nälänhätä ja vuosina 1867-68 louhittiin ns. nälkäaputöinä Petäiskosken ohittava kanava. Kanava on kutsuttu Nälkäkanavaksi. Kanava on noin 200 metriä pitkä ja kymmenisen metriä leveä. Kanavan kautta kulkee nykyisin Sotkamosta tuleva veneliikenne.

Tervo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kainuuntiestä parisataa metriä pohjoiseen. Tervon asutus on alkanut viimeistään 1600-luvulla. Pihapiiriä on rakennettu 1800–1900-luvuilla, nykyinen päärakennus on vuodelta 1911, mutta on mahdollista, että pihapiirissä tai viereisillä pelloilla on säilynyt varhaisimman asutuksen aikaisia kulttuurikerroksia. Kohde on merkittävä Sotkamon varhaisen historiallisen asutuksen kannalta. Pihalle johdattaa komea lehtikuusikuja. Tervossa (aiemmin Hiltula) syntyi v. 1729 poliitikko ja taloustieteilijä Antti Chydenius.

Riivali-Määttälä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee viisi kilometriä Sotkamon kirkosta länteen, Tenetin koulun länsipuolella. Riivali-Määttälän asutus on alkanut viimeistään 1600-luvulla. Pihapiiriä on rakennettu 1800–1900-luvuilla, mutta on mahdollista, että pihapiirissä tai viereisillä pelloilla on säilynyt varhaisimman asutuksen aikaisia kulttuurikerroksia. Kohde on merkittävä Sotkamon varhaisen historiallisen asutuksen kannalta ja sen talonpoikaispihapiiri ainutlaatuinen Sotkamossa.
Kohde on mukana Sotkamon kulttuuriympäristöohjelmassa (Kainun ympäristökeskuksen raportteja 1/2008. Kari Tervo: Sotkamo – Kainuun etelä.), jossa sitä on kuvailtu mm. seuraavasti:
”Riivali - Määttälän talot muodostavat pihapiirin, jossa on kaksi (tai oikeastaan kolme) pihaa. Määttälän talon historian ensimmäinen talon nimi on ollut Kalliola, mikä nimitys johtuu suoraan perustajan sukunimestä. Kalliota on asutettu jo hyvin varhain, sillä paikalla on asunut mm. pitäjänkirjuri Jöns Kallio (Berg) vuodesta 1710 vuoteen1712 saakka, jolloin hän kuoli ns. sarkasodan uhrina. Berg oli syntynyt vuonna 1680 Kallion talossa, jota kutsuttiin jo Bergin aikana ”Skriivariksi”, mikä nimitys vain vahvistui, kun vuosien 1722 – 34 välisen ajan siinä asui myös seuraava pitäjänkirjuri eli Johan Dahl vaimonsa Margaretta Svahnin kanssa. Samassa talossa toimi sekä alueen kyytirättäri (nimismiehen apulainen) että flagellaattori eli piiskuri (ruoskija), jota pidettiin varsin tarpeellisena henkilönä tuohon aikaan! Riivalin kautta kulki ns. Vienan talvitie, joka tuli Kajaanista Tikkalanniemen ylityspaikan ja Jäätiönlahden Kohveron talon kautta Riivalinlammen eteläpuolelle, josta se johti sitten Sopalaan ja eteenpäin.

Hyvösensuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 21.5.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenikankaan laidalla. Metsä on noin 40-vuotiasta mäntymetsää. Hyvösensuo 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä noin 2m halkaisijaltaan oleva matala luonnonkivinen röykkiö. Rakenteessa on sekä isompia että pienempiä kiviä. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Ristisuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 27.5.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee kostealla moreenikumpareella. Metsä on noin 60-vuotiasta mäntyvaltaista sekametsää. Ristisuo 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä mitoiltaan noin 3,5m x 5m kokoinen maatunut epäselvä hirsikerta. Rakenteen koillisnurkassa on noin 2m x 1,5m x 0,5m kokoinen luonnonkivikiuas. Jäännöksen vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 28.5.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenikankaan reunalla. Metsä on noin 50-vuotiasta sekametsää. Käreikönkangas 6 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä noin 2,5m halkaisijaan oleva noin 1m korkea sammalen peittämä luonnonkivikiuas. Käreikönkankaalla on myös useita tervahautoja, joista yksi tervapirtin vieressä, ks. alakohde.

Löytökangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla. Metsä on noin 30-vuotiasta mäntymetsää. Löytökangas 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtti on ollut kooltaan noin 5 x 4m. Jäljellä on alin maatunut hirsikerta ja kiviperustusta. Pohjoiskulmassa on noin 1,5m x1,5m kokoinen luonnonkivinen kiuas. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Loukkolampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 3.6.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee hiekkakankaalla, metsä on noin 30-vuotiasta mäntymetsää. Loukkolampi 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtin jäännös on kooltaan noin 4,5m x 5m, jäljellä on maatunut alin hirsikerta. Koilliskulmassa on noin 2m x 1,5m luonnonkivinen kiukaanjäännös. Vieressä on tervahauta ja lähempänä lammen rantaa metsätyökämpän jäännös, ks. alakohde.

Kalliojoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 26.6.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee soiden välisellä moreenikumpareella Kalliojoen pohjoisrannalla. Maaperä on moreenia, metsä noin 15-vuotiasta mäntytaimikkoa. Kalliojoki 1 on tervapirtin jäännös. Paikalla on noin 7m x 5,5m kokoinen jäkälää kasvava tasattu aukio kanervikon ympäröimänä. Aukion keskellä on noin 2m x 2m x 0,7m kokoinen luonnonkiviröykkiö. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Metsosuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde löydettiin inventoinnissa 16.7.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenikankaalla. Metsä on noin 60-vuotiasta mänty-kuusi sekametsää. Metsosuo 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtti on ollut mitoiltaan noin 3,5m x 4m. Jäljellä on pitkälle maatuneet seinät ja pohja. Rakenteen koilliskulmassa on noin 2m x 2m kokoinen matala luonnonkivinen liesi. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Jyrkänpalo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 22.7.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenirinteellä. Metsä on noin 40-vuotiasta mäntymetsää. Jyrkänpalo 1 on tervapirtin jäännös. Tervasaunasta on jäljellä noin 2m halkaisijaltaan oleva matala luonnonkivinen liesikumpu. Rakenteen päällä kasvaa puu. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Peräkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 6.8.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoa. Kohde sijaitsee tasaisella ja kosteahkolla moreenikankaalla. Maaperässä on paksu kanervikko. Metsä on noin 70-vuotiasta mäntymetsää. Peräkangas 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä noin 2,5m x 2,5m kokoinen maatunut pohja joka erottuu selkeänä vallina kanervikossa. Rakenteen kaakkoiskulmassa on luonnonkivikiuas joka koostuu pienehköistä ja hieman isommista kivistä. Vieressä on tervahauta, ks. alakohde.

Konnantörmä 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 9.9.2014 ja se havaittiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenirinteellä, metsä on vanhaa mäntymetsää. Konnantörmä 1 on tervapirtin jäännös. Tervapirtistä on jäljellä noin 2m halkaisijaltaan oleva noin 0,5m korkea luonnonkivikiuas. Rakenteessa on isohkoja kiviä ja sen keskellä kasvaa iso mänty. Vieressä on tervahauta ja rajamerkki, ks. alakohteet.

Avainpuro 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 26.6.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee moreenirinteen reunalla suon laidassa. Alue on hakattu avoimeksi. Avainpuro 1 on niittysaunan jäännös. Niittysaunasta on jäljellä noin 1,5m x 1,8m kokoinen suorakulmion kokoinen matala kivikiuas. Rakenteen keskellä on isompia ja reunoilla pienempiä kiviä. Kivet vaikuttavat myös palaneilta. Rakenteen vieressä on vanha mänty jossa on pilkka.

Iso Heinikangas 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.7.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee hiekkaisen moreenikankaan pohjoisrinteen yläosassa. Metsä on noin 10-vuotiasta mäntytaimikkoa. Loivaan rinteeseen kaivettu korsu on muodoltaan pyöreähkö nelikulmio, mitoiltaan noin 4,2m x 4,5m. Oviaukko on kohti pohjoista. Oven vieressä on havaittavissa hieman kiviä ja tuohia. Kyseessä on vanha asumus. Luultavasti kyseessä on jonkinlainen piilopirtti tai eräasumus. Kohteen ikää on hankala arvioida. Paikalta ei löydy jälkiä modernista toiminnasta ja rakenteet ovat jo kohtuullisen heikkokuntoisia. Tästä päätellen rakennus voisi olla vähintään 1800-luvulta. Isolla Heinikankaalla on myös tervahauta, ks. alakohde.

Syväjoki 1 (1000029137) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 17.6.2014 ja se havaittiin laserkeilausaineistosta. Kohde sijaitsee moreenirinteellä kosteikon läheisyydessä. Metsä on noin 60-vuotiasta mäntyvaltaista
sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 17m. Muodoltaan hauta on jyrkkä. Iso halssi on kohti luodetta.

Syväjärvenkangas 4 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee mäntykankaalla, Syväjärven koillispuolella. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsää.
Paikalla on pyöreähkö, tasapohjainen kuoppa, jota ympäröi seinämältään pystysuorat maavallit. Valleissa on näkyvissä hiiltä ja niissä on koillisen puolella aukko. Hiilen takia rakenne identifioitiin aluksi tervahaudaksi, mutta vastineita tämän muotoiselle tervahaudalle ei ole löytynyt. Rakenteen halkaisija on 8 metriä ja syvyys noin 1,6 metriä. Kuopan vieressä on kolme muutakin kuoppaa. Näistä ensimmäisen koko on 2 x 1 metriä ja syvyys 30 cm. Kuopan keskellä on ura ja kuopan länsipuolella maavalli. Toisen kuopan koko on 2 x 1,5 metriä ja syvyys 15 cm. Kolmas kuoppa on suorakaiteen muotoinen ja sen koko on 4 x 2 metriä. Sen syvyys on 70 cm ja seinämät ovat pystysuorat. Pitkän sivun keskellä etelässä on aukko. Kuopan vallit ovat 1,5 metriä leveät.

Syväjärvensärkkä 4 (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Puu sijaitsee Syväjärven lounaispuolella, särkkien väliin muodostuvalla matalalla alueella, suon reunassa, polun eteläpuolella.
Kelomännyn itäkyljessä, reilun metrin korkeudella maasta on pilkka, johon on kaiverrettu vuosiluku 1918. Vuosiluvun ylä- ja alapuolella kulkevat poikittaiset viivat. Vuosiluvun yläpuolella on tuntemattomia merkkejä. Vuosiluvun alapuolella on mahdollisesti numerot 48, ristejä, kirjaimia ja numero 8.

Matalankangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Syväjärvestä noin 600 metriä itään, soiden ympäröimän pitkän ja kapean kankaan eteläreunalla. Kankaan ja suon reunalla on kartiomainen kivi. Siinä ei ole merkintöjä. Kivi sijaitsee metsäkuvion rajalla, mutta se on pystytetty todennäköisesti merkitsemään jotain muuta rajaa.

Syväjärvensärkkä 3 (Taide)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Syväjärvensärkän rinteessä, polun vieressä, suojaisassa maastonkohdassa. Maahan on upotettu erikokoisista kivistä muodostuva risti. Sen koko on 2,7 x 2 metriä. Ristin reunoilla on isompia kiviä ja keskellä pienempiä kiviä. Paikallisen perimätiedon mukaan sen on koonnut paikalla levähtänyt matkamies tai toisen tiedon mukaan sotilas.

Hiidenkoski 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on jokiuoma kahden järven välissä; kosket ovat matalia, jokirinteet kivikkoiset. Kasvillisuus on erirakenteista metsää ja piha-aluetta.
Joen itärannan tuntumassa on n. 15 m pitkä joen suuntainen kivinen johdinaita, jonka eteläpäässä laajempi kivialusta (noin 6 x 4 m, korkeus vedenpinnasta 0,9 m), sen ja rannan välissä on pieni poikittaispato. Kyseessä on myllynpaikka, josta ränni, osa perustuksesta ja sääntelypato ovat jäljellä. Vuoden 2017 inventoinnissa kohde tarkastettiin uudelleen, jolloin kohde oli ennallaan. Päivitettyjen arkistotietojen valossa arvioitiin, että 1847 pitäjänkarttaan merkitty mylly ei tarkoita tätä kohdetta vaan merkintä viittaa etelämpänä Myllylän talon rannassa sijainneeseen myllyyn. 1863 isojaon kartalle myllyä ei myöskään ole merkitty. Inventoinnin tulosten myötä kohteen status muutettiin muinaisjäännöksestä muuksi kulttuuriperintökohteeksi.

Hiidenkoski 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kahden järven välissä on jokiuoma. Kosket ovat matalia ja jokirinteet kivikkoiset. Paikalla kasvaa erirakenteinen metsä, paikoitellen on vanhaa puustoa. Joen länsirannalla, kohteesta Hiidenkoski 1 n. 80 m pohjoiseen, on kaivettu yli 10 m pitkä ja noin 1 m leveä ränni jokiuomaa kaartaen. Pohjoispää on kasvanut umpeen, tarkkaa pituutta ei voitu määrittää. Rännin eteläpäässä sekä veden alla että päällä on useita n. 3 m pitkiä hirsiä, joissa on kirveellä katkaistut päät, niissä joissakin näkyy salvoksia. Rakenne on tyypillinen pienelle myllylle. Ikä on epävarma, mutta vuoden 1847 pitäjänkartalle sitä ei ole merkitty. Kohde ajoittunee 1900-luvun puolelle. Vuoden 2017 inventoinnissa kohde oli ennallaan.

Rönninkorpi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 7.8.2014 ja se löydettiin paikallisten asukkaiden tietojen perusteella. Kohde sijaitsee hiekkaisen moreenikankaan etelälaidalla, suon reunassa. Metsä on noin 50-vuotiasta mäntymetsää. Paikalla on rinteen reunaan kaivettu itä-länsisuuntainen poterolinja, joka jatkuu molempiin suuntaan tien ympärillä. Linja koostuu pääasiassa 1-2m x 1m kokoisista noin 1m syvistä poteroista. Osa poteroista on yhdelle, osa kahdelle sotilaalle. Jotkut vaikuttavat olleen tehdyn konekiväärille ja sisältävät ampuma-aukon. Ylös kaivettu maa on aseteltu alarinteeseen ampumasuuntaan. Poterot ovat suorakulmaisia, teräviä ja jyrkkiä. Poterot rajautuvat noin 170m pitkäksi kaksiosaiseksi ketjuksi tien molemmille puolille. Ketju näyttäisi jatkuvan myös yksityismaalle. Kyseessä on saksalaisten vuonna 1944 rakentamia viivytysasemia Lappiin etelästä kohdistuvaa uhkaa vastaan.

Pyssylampi 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 12.8.2014 ja se havaittiin Metsähallituksen henkilökunnan tietojen perusteella. Kohde sijaitsee hiekkaisella moreenikankaalla. Metsä on noin 50-vuotiasta sekametsää. Paikalla on kolme poteroa linjassa järven rannassa tien pohjoispuolella. Poterot ovat suorakulmaisia, mitoiltaan noin 2m x 1m x 1m. Kohde rajautuu noin 150m pitkäksi harvaksi ketjuksi Pyssylammen lounaisrannalle. Kyseessä on luultavasti saksalaisten 1944 rakentama viivytysasema.

Upokas 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Kohde tarkastettiin inventoinnissa 24.7.2014 ja se löydettiin ilman ennakkotietoja. Kohde sijaitsee kumpuilevalla hiekkakankaalla. Metsä on noin 60-vuotiasta mäntymetsää. Pyöreähkö kohde on mitoiltaan noin 3,5 x 3,5m ja muistuttaa rakenteeltaan hieman pientä ja matalaa tervahautaa. Kohteessa ei kuitenkaan ole halssia alapuolella vaan sivulla selkeä ovimainen aukko. Kolmella muulla sivulla on pienet kuopat seinän takana. Kohteen sisällä on paksu selkeän hiilensekainen hiekkakerros johon kaira uppoaa syvälle. Kyseessä on mahdollisesti sodanaikainen teltanpohja tai korsun jäännös. Vaikka kohdetta ei voida
varmasti tunnistaa, vaikuttaa selvältä että kyseessä on jonkinlainen väliaikaisasumus.

Leinon asema (Kulkuväylät)
Moderni; Kohde sijaitsee Suomussalmen ja Taivalkosken rajalla Saarinen-järven pohjoispuolella. Kohde sijaitsee Saarivaaran kohdalla ja sen pohjoispuolella. Metsä on sekametsää, välillä vaihtelee korpea ja rämettä. Aluskasvillisuus on paikalla katajaa, varpua, sammalta ja jäkälää. Paikalla on sijainnut jatkosodan aikana saksalaisten rakentamaan kenttärataan liittyvä Leinon asema. Arkistolähteiden mukaan asemalla on ollut asemamiehiä marraskuussa 1944 kaksi ja kesäkuussa 1944 viisi. Asema tuhottiin syyskuussa 1944.
Lähellä Taivalkosken rajaa on tasoitettu n. 45 x 10 m kokoinen itä-länsi-suuntainen alue, jonka etelälaidalla on kivipengerrys. Tasoitetun alueen pohjoispuolella on noin 1,2 metriä korkea ja 1,5 m paksu kivistä kasattu sammaleen ja varpujen peittämä valli, jonka pituus on n. 40 metriä. Tasoitetulla alueella on halkaisijaltaan noin metrin kokoinen kivien ja maan sekainen kasa (X= 3571169 ja Y= 7243457 KKJ).
Lisäksi alueella on noin 1,4 kilometriä säilynyttä kenttäradan pohjaa. Säilynyt pohja alkaa pohjoispäässä nykyisestä radasta jatkuen kaakkoon. Paikalla on maa- ja kallioleikkauksia. Välissä on asema-alue. Tämän jälkeen radanpohja jatkuu noin 250 metriä epäselvänä ja näkyy maastossa vain maakasoina. Ilmeisesti tässä kohden kenttärata on kulkenut siltarakenteiden päällä, koska maa on soista. Pohja kaartaa lounaaseen, takaisin kohti nykyistä rataa. Tällä kohden kenttärata näkyy maastossa välillä maaleikkauksina ja välillä korotettuna. Pohja ylittää radan Saarivaaran luoteisreunan kohdalla ja kaartaa sen jälkeen etelään ja kaakkoon kunnes päättyy nykyiseen rataan.

Jakolampi (Kulkuväylät)
Moderni; Nuorta koivua ja kuusta kasvava kosteahko kangas. Aluskasvillisuus varpua, sammalta ja suopursua. Jakolammen ja Lapinlammen välille kaivettu kanava, joka liittyy Jakolammen toisella puolella kulkeneeseen saksalaisten kenttärataan ja sen rakentamiseen. Haastattelutiedon mukaan kanavan ovat kaivaneet sotavangit. Kanavan avulla käännettiin veden virtaus Jakolammesta Lapinlampeen ja saatiin siten Jakolammen itäpuolella oleva suo kenttäradan rakennusta varten kuivemmaksi. Kanava on n. 160 m pitkä ja se kulkee Jakolammen ja Lapinlammen välisen kankaan halki. Kanava on n. 2 - 3 metriä leveä ja n. 1,5 - 2 m syvä. Kanavan pohjalla oli tarkastushetkellä vettä.

Kukkarovaara (Asuinpaikat)
Moderni; Ennen talvisotaa alueella on sijainnut valtionrautateiden varastopaikka, johon ei kuulunut rakennuksia. Jatkosodan alkaessa paikalla on ollut ilmeisesti suomalainen työmaatukikohta, jossa ollut useita rakennuksia. Saksan armeija otti nämä rakennukset käyttöönsä. Rakennuksia oli jatkosodan alkaessa ainakin useita asuinhuoneistoja käsittänyt parakki, käymälä ja ratavartijan asunto.
Paikalla on jatkosodan aikana sijainnut Kukkarovaaran (saksalaiset nimittivät paikkaa Rapuvaaraksi) työmaaleiri, josta käsin venäläiset sotavangit rakensivat saksalaisten kapearaiteista kenttärataa. Kenttäradan aikaan Kukkarovaarassa on ollut kiertorata, joka on kiertänyt vaaran reunaa nykyisen radan itäpuolta. Saksalaiset rakensivat suomalaisten rakennusten lisäksi ainakin piikkilanka-aitauksen, täisaunan, kellarin, muonavaraston, vankileirin keittiön, vankien ruokalaparakin, asemaparakin ja kaksi sotavankien hautaa. Näitä rakenteita sijaitsi molemmin puolin nykyistä rataa. Vankileiri on sijainnut radan itäpuolella.
Nykyinen rautatie ja kallioleikkaus ovat tuhonneet varsinaisen kenttäradan, mutta kiertoradanpohjaa on vielä jonkin verran jäljellä.
Rautatien itäpuolelta inventoitiin 4 rakennuksenpohjaa, 7 kuoppajäännöstä, 1 kellarijäännös, 1 maakumpu ja vankileirinpohja. Lisäksi idempänä on todennäköisesti säilynyttä kenttäradanpohjaa. (2018)
Aikalaistiedon mukaan valtion maalla, rautatien länsipuolella, on sijainnut rakennus, jossa on asunut "joku herra". Lisäksi länsipuolella rataa on ollut telttoja sekä yksi yksittäinen vangin hauta. Inventoinnissa radan länsipuolelta löydettiin korsun jäännös, joka on luultavasti aikalaiskertomuksessa mainittu "herran" asunto sekä kaksi vallien ympäröimää noin 5,5 x 5,5 m kokoista vähän maanpintaa alemmas kaivettua tasapohjaista rakennetta, jotka ovat luultavasti telttojen pohjia (rakennuksen jäänteet 1 ja 2). Lisäksi teltan pohjien läheltä löytyi aluskasvillisuuden peittämän resiinan jäänteet sekä vallien ympäröimä halkaisijaltaan noin 1,5-2 m kokoinen kuoppa. Nämä rakenteet liittynevät saksalaisten kenttäradan työmaaleiriin. Aikalaiskertomuksessa mainittua vangin hautaa ei löydetty. (2014)
Alueen eteläosasta suon laidasta inventoitiin kuusi betonista rakennuksen pohjaa (rakennuksen jäänteet 2- 8), joissa osassa oli vielä betonisia uunin pohjia. Alueelta löytyi myös kaivon jäännös. Nämä rakennuksen jäänteet ovat luultavasti suomalaisten myöhemmin rakentamia, sillä saksalaisten työmaaleirit olivat kevytrakenteisia eikä paikalla sijainnut kenttäradan asemaa. Rakennusten pohjien lisäksi alueen pohjoislaidalta dokumentoitiin noin puoli metriä korkean kiviaidan jäänteet. Aidasta on vaikea sanoa liittyykö se työmaaleiriin vai onko se myöhempi rakennelma. Inventointikertomuksessa on kohteiden koordinaatteja. (2014)

Sarvikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Paikalla on ollut jatkosodan aikana saksalaisten kenttäradan työmaaleiri. Tällä alueella on ilmeisesti sijainnut hakkuutyömaa ja radan länsipuolella saha (Sarvikangas 2 kenttäradan työmaaleiri). Arkistolähteiden mukaan hakkuutyömaalla työvoimana käytettiin saksalaisia rangaistusvankeja ja sahalla venäläisiä sotavankeja. Vangit pidettiin erillään ja aikalaislähteen mukaan saksalaisia vankeja piiloteltiin. Vangit saatettiin kuljettaa työmaalle Pesiökylästä eikä ole varmaa yöpyivätkö he työmaalla. Tältä arkistolähteissä hakkuutyömaan alueeksi nimetyltä alueelta inventoitiin 2014 korsun jäännös, teltan pohja, kaksi poteroa sekä noin 60 metriä radan pohjaa. Radan pohjan ja nykyisen radan välistä löydettiin lisäksi useita pieniä kasoja kelottuneita puupölkkyjä. Koordinaatit inventointikertomuksessa. Alueen vieressä sijaitsee hiilimiilu (MH-tunnus 177093 Sarvikangas 3 hiilimiilu), joka aikalaislähteiden mukaan poltettiin juuri ennen talvisotaa ja se jäi itsekseen palamaan. Hiiltä on ilmeisesti hyödynnetty sodan aikana.

Sarvikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Paikalla on toiminut jatkosodan aikana saksalaisten kenttäradan työmaaleirin saha. Työmaaleirin aluetta on myös radan toisella puolella, jossa on arkistolähteiden mukaan sijainnut hakkuutyömaa (Sarvikangas 1 kenttäradan työmaaleiri). Sarvikankaan työmaaleirin läntinen puoli on uuden, sodan jälkeen rakennetun radan vuoksi suurelta osin tuhoutunut ja jäljellä on vain pieni metsikkö. Metsikössä on nähtävissä hieman epämääräisen muotoinen noin 15 x 5 metrin kokoinen ja noin 30–50 cm maanpintaa alemmaksi kaivettu tasoitettu alue sekä pieni pisaranmuotoinen kuoppa ja kivikasa. Lisäksi hieman kauempana on potero, jonka vieressä kasvavassa männyssä on kaksi kirveellä tehtyä pilkkaa. Arkistolähteiden mukaan alueella on sijainnut saha, jota pyöritti Antti Partanen. Hänen kertomansa mukaan moottorimiehenä sahalla toimi nuori venäläinen sotavanki ja vartijoina toimivat saksalaiset sotilaat. Saha-alueelle johti kenttäradalta pistoraide puutavaran kuljetusta varten. Aikalaislähteet mainitsevat Sarvikankaalla sijainneen myös hevostallin, jossa olivat tukinkuljetuksissa käytetyt ardennienhevoset.

Housuaho (1000029441) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Housuahon tasainen laki, jossa kasvaa mäntyjä ja kuusia. Kankaan aluskasvillisuus mustikan varpua ja sammalta. Korsun jäännös, jonka koko n. 8,5 x 5 metriä. Kohde erottuu maastosta varpujen ja sammaleen peittäminä seinälinjoina. Rakenteen syvyys on n. 60 cm ja sen pohja on tasainen. Kohteen keskellä on peltisen uunin jäännös ja itänurkassa savupiipun pätkä. Lisäksi rakenteen eteläpäässä on pystyssä tasaiseksi veistetty hirsi, jonka korkeus on n. 1,4 metriä. Hirteen on veistetty lovi ja sen länsipuolella on oviaukko, jonka leveys on noin 70 cm. Lähistöltä tunnetaan useita toisen maailmansodan aikaisia kohteita.

Jäkälävaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Taimikko, jossa kasvaa mäntyä ja kohteen ympärillä ja päällä koivuja. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maasto ojitettu. Suorakaiteenmuotoinen itä-länsisuuntainen kaivanto, jonka itäpään ulkopuolella pyöreähkö kuoppamainen halkaisijaltaan n. 1 m kokoinen kaivanto, josta sisäänkäynti. Kuopan edessä on maavalli. Kattoa on vielä jäljellä oviaukon ympärillä, jossa näkyy hirsirakenteita. Muuten korsun rakenteet hajonneet. Korsun koko n. 8 x 5 m Kohde kummaltakin puolelta ojitettu. Pertti Huttusen mukaan korsu on kuulunut talvisodan pääpuolustuslinjan tukikohtiin ja sen olisivat rakentaneet Jalkaväkirykmentti 65:n I pataljoona. Alueella on runsaasti sodanaikaisia jäänteitä, joita on rakennettu sekä talvisodan, välirauhan että jatkosodan aikana.

Olkivaara 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kahden avohakkuuaukean välissä oleva kapeahko metsäkaistale. Puusto mäntyä ja koivun tainta, aluskasvillisuus sammalta ja varpua. Korsun jäännös, joka erottuu suorakaiteen muotoisena ja tasapohjaisena kaivantona maastossa. Kaivantoa ympäröivät noin metrin paksuiset osin kivikkoiset vallit. Ei selkeää sisäänkäyntiä. Kaivannon syvyys on noin 60 cm ja koko noin 6 x 4 metriä. Korsun jäännöksen itäpuolella on kannon päälle nostettu peltisen
uunin pesä. Lähistöllä on myös toinen korsu ja aidan jäännös (Olkivaara 1, MH-tunnus 175239, ei muinaisjäännösrekisterissä).

Pihlajakorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Hallasenahon tien eteläpuolella kasvaa koivuja, kuusia ja muutama iso mänty. Aluskasvillisuus on heinää, varpua ja sammalta. Tien pohjoispuolella maaperä on hieman kosteampaa ja paikalla kasvaa nuoria koivuja ja kuusia. Aluskasvillisuus koostuu heinästä, sammaleesta ja saniaisista. Paikalla on sijainnut jatkosodan aikaan neuvostosotavankien tietyömaaleiri, josta arkistolähteissä puhutaan Hallasenahon työmaaleirinä. Tietojen mukaan tien eteläpuolella on sijainnut vartio- ja työnjohtohenkilöstön alue ja pohjoispuolella sotavankien piikkilanka-aidalla aidattu alue. Tien eteläpuolelta inventoitiin 2014 hyvin säilynyt kaivo, kaksi kuoppaa ja yksi kaivanto. Pohjoispuolelta löydettiin kaksi teltan pohjaa, kottikärryjä sekä kuoppia ja kaivantoja. Koordinaatit inventointikertomuksessa.

Heteperänsärkkä (Puolustusvarustukset)
Moderni; Hyvin jyrkkä harju, josta näkee pitkälle kumpaankin suuntaan. Paikalla kasvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Inventointi 2014 kaksi kohdetta Heteperänsärkkä 1 ja 2. Heteperänsärkkä 1: Heteperänsärkän päällä on kuusi ampumapesäkettä. Pesäkkeet ovat soikeanmuotoisia kuoppia, joiden syvyys on n. 30–40 cm ja pituus n. 2 m. Ne on tehty poikittain harjun päälle ja ampumasuunta niistä on kohti jokea. Osassa pesäkkeistä on edelleen jäljellä hirsistä tehtyjen rakenteiden jäänteitä.
Heteperänsärkkä 2: Heteperänsärkän päälle on kapean harjun reunalle kaivettu pitkulanmuotoisia ampumapesäkkeitä ja pyöreitä poteroita yhteensä 25 kappaletta. Harjulta näkyy pitkälle Alajoen suuntaan ja puolustusvarustukset on luultavasti tehty välirauhan tai jatkosodan aikana, jolloin alueella tehtiin runsaasti linnoitustöitä. Pitkulanmuotoisia ampumapesäkkeitä on harjulla 13 kappaletta ja ne sijoittuvat alueen itä- ja keskiosiin. Pesäkkeiden pituus on n. 2 m ja leveys alle metrin. Syvyys vaihtelee 30–40 cm välillä. Ne ovat ilmeisesti olleet katettuja ja osassa on vielä hirsirakenteita jäljellä. Pesäkkeet on kaivettu harjun päälle poikittain ja ampumasuunta on kohti jokea. Poterot ovat muodoltaan joko pyöreitä tai suppilomaisia. Halkaisija vaihtelee 1-2 m ja syvyys 50–70 cm välillä. Poteroita on tehty 12 kappaletta alueen itäpäässä kohoavan harjun rinteeseen ja sen päälle. Poteroiden jälkeen harju muuttuu maastoltaan leveämmäksi. Erilliset koordinaatit inventointikertomuksessa.

Kaapinsalmi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Taimikkoa kasvava melko tasainen alue autotien ja järven välissä. Alueen länsipäässä maasto muuttuu kallioiseksi. Aluskasvillisuus sammalta, varpua ja kanervaa. Jalkaväkirykmentti 44:n II pataljoonan linnoittamana puolustusasema. Linnoitustyöt oli aloitettu ilmeisesti talvisodan loppuvaiheessa ja niitä tehtiin marraskuun 1940 puoliväliin saakka. Aluetta linnoitti kaiken kaikkiaan kolme joukkoa, joista Jalkaväkirykmentti 44:n II pataljoonan miehet olivat viimeiset. Alueelta kartoitettiin inventoinnissa 2014 taisteluhautaa, konekivääripesäkkeitä, potero, yhdyshautaa sekä korsun jäännös. Tarkemmat koordinaatit inventointikertomuksessa.

Pitkäaho (1000029447) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Soistunutta aluetta, jossa kasvaa kuusia, mäntyjä ja nuoria koivuja. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Maasto kivikkoista. Paikalta dokumentoitiin inventoinnissa 2014 kaksi korsun jäännöstä ja kuusi poteroa. Korsu jäännös 1: Epämääräisen muotoinen noin 50–70 cm syvä ja tasapohjainen kaivanto, jossa ilmeisesti kulkuaukko etelässä. Rakenteen itäpuolella kivikkoa, jota ilmeisesti tasoiteltu. Koko noin 8 x 5 m. X= 3610979 ja Y= 7233859 KKJ.
Korsu jäännös 2: Vähän matalampi korsun jäännös kuin edellinen. Korsuja erottaa noin 1,2 m paksuinen maavalli. Oviaukko eteläseinällä eli järvelle. X= 3610989 ja Y= 7233858 KKJ.
Poteroiden halkaisija vaihtelee 1-2 m välillä ja syvyys 30–50 cm välillä. Muodoltaan poterot ovat pyöreitä, neliskanttisia ja soikeita. Tarkemmat koordinaatit inventointikertomuksessa.

Korkeaniemi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Jämäslahden koillispuolella, mäntykankaalla on mutkitteleva juoksuhauta. Haudan varrella on ampumapesäkkeitä. Haudan syvyys on noin 1,2 metriä ja pituus on noin 450 metriä. Suunta on lounas-koillinen.

Koiravaara 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Jämäksen Koiravaaran itäpuolella, loivahkossa rinteessä on puolustusvarustuksia. Alueella on kaksiosainen juoksuhauta, jonka varrella on kapeita ampumapesäkkeitä. Juoksuhauta on kapea ja jo aikaa sitten täyttynyt maalla. Sen syvyys on korkeintaan metrin. Juoksuhaudan vieressä on suorakaiteen muotoinen kuoppa, jonka syvyys on 1,5-2 metriä. Tästä kaakkoon on tasapohjainen kaivanto, jonka koko on 12,6 x 4,6 metriä. Kaivannon luoteisosassa on aukko. Kaivannon vieressä on neljä metriä pitkä ja metrin syvyinen kaivanto. Edellisestä lounaaseen on suorakaiteen muotoinen kaivanto, jonka koko on 8,5 x 1,5 x 1 m. Tästä kaakkoon on vielä epämääräinen, melkein kokonaan maalla täyttynyt kaivanto.

Syväri (Puolustusvarustukset)
Moderni; Syväjärvenkangas sijaitsee Tulijärven ja Syväjärven välisellä maakannaksella. Sen lounaispuolelta kulkee Kuhmon ja Nurmeksen välinen tie. Paikalla on peruskarttaan merkittyinä panssariestettä ja juoksuhautoja. Näiden lisäksi vinovalovarjoste-mallinnoksessa näkyy myös muita kuoppamaisia rakenteita. Samalla kankaalla on tervahauta (kohde Syväjärvenkangas), jota on hyödynnetty sota-aikaan korsuna. Tervahautaa lukuun ottamatta puolustusrakenteita ei ole inventoitu.

Leirikangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Leirikangas sijaitsee Kangasjärven itäpuolella, Sotkamoon ja Nurmekseen johtavien teiden väliin jäävällä kankaalla. Hiekkakankaalla risteilee polkuja ja metsäautoteitä. Kankaalla on V:n muotoisessa muodostelmassa kookkaita suorakaiteen muotoisia kaivantoja. Niiden keskimääräinen koko on 15 x 10 metriä ja syvyys noin kaksi metriä. Useimpiin kuoppiin johtaa loiva luiska. Leirikankaalla on järjestetty suuret kertausharjoitukset vuonna 1937. (Wilmi, 2003. Kuhmon historia)

Hoikanaho 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Hoikanaho on luode-kaakkosuuntainen, soiden ympäröimä kohouma Nurmekseen vievän tien lounaispuolella. Kohouman keskellä on lounas-koillisssuuntainen mutkitteleva, hieman yli 100 metriä pitkä juoksuhauta, josta lähtee lyhyt sivuhaara luoteeseen. Juoksuhaudan leveys on noin 2 m ja syvyys 0,5-1 m. Juoksuhaudan kaakkoispuolella metsässä on 6 kappaletta heikosti erottuvia kuopanteita, jotka saattavat olla jonkinlaisia ampumapoteroita. Kohteesta 190 metriä kaakkoon on panssariestekiviä epämääräisessä rivissä. Läheisestä talosta kerrottiin, että kivet on tuotu paikalle esteen rakentamista varten, mutta sitä ei koskaan ehditty tekemään.
Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on luonteeltaan suuntaa antava. Panssariestekivet eivät erottuneet laserkeilausaineistossa eikä niitä ole rajattu paikkatietokantaan.
Arkistotutkimus 2024: Yllä mainitusta panssariestekivistä on tehty oma kohde: Hoikanaho 3
1000050903.

Tuliniemi (1000029557) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kuhmosta Nurmekseen vievän tien lounaispuolella sijaitsevaan Tulijärveen pistää sen kaakkoisrannalta Tuliniemi-niminen kohouma. Niemen kärjessä on rakennuksen pohja, jonka nurkassa on kiukaan jäännös. Tämän luoteispuolella on pyöreä tasapohjainen kaivanto, jonka halkaisija on kuusi metriä. Alaa ympäröivät noin 30 cm korkeat kivetyt vallit. Alan lähistöllä on kolme pyöreää kuoppaa ja yksi suorakaiteen muotoinen kuoppa (2,1 x 1,7 x 0,4 m). Kauempana niemen kärjestä on kaksi ampumapesäkettä ja pätkä juoksuhautaa. Eteläisemmän pesäkkeen koko: 4,3 x 4 x 0,2 m. Pohjoisemman pesäkkeen koko: 3,6 x 3,1 x 1,4 metriä, valli pohjoispuolella ja kaakossa. Juoksuhaudan pituus on noin 10 metriä. Paikallisten mukaan niemessä on ollut sota-aikainen leiripaikka. Rakennuksen pohja saattaa olla eri aikainen.

Hyvälehto (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kuhmo-Nurmestien länsipuolella Petäjälammentien risteyksen kohdalla on kuusimetsikössä sota-aikaisia rakennelmia. Alueella on 14 kuoppaa, jotka ovat korsunpohjia tai pesäkkeitä. Pohjoisimpana sijaitseva kookas kuoppa lienee hiekanottokuoppa. Lisäksi kuoppien lomassa kulkee juoksuhauta, jonka syvyys vaihtelee 0,5-1,5 metrin välillä.
Vuoden 2021 inventointiraportissa todetaan: "Puolustusvarustuksien ja nykyisen Nurmestien välissä on säilynyt vanhaa Nurmestietä, joka kuuluu puolustusvarustusten kanssa samaan
suojelukokonaisuuteen. Lisäksi havaitsimme paikassa N 7098322 E 629233 kuopan, joka vaikuttaa olevan osa puolustusvarustuksia.
Nykyisen Nurmestien itäpuolella havaittiin poteroita kohdissa N 7098321 E 629233 sekä N 7098243 E 629226. Näistä etelään on Rastinjärven rantaan johtavan tien kohdalla panssariesteen pää, joka sijaitsee aivan Nurmestien reunassa ja erottuu selvästi tieltä katsoessa. Se on noin 10 m leveä ja muodostuu viidestä rinnakkain kulkevasta noin 1,5 m korkeasta pystypaasirivistä. Sen koordinaatit ovat tien vieressä N 7098106 E 629244 ja järven rannassa olevassa toisessa päässä N 7097966 E 629356.
Vanha tie kulkee nykyisen Nurmestien alle alueen eteläpäässä, lähellä tiealuetta (N 7098224 E 629236) ja muutaman metrin nykyisen tien vieressä, päättyen pisteeseen N 7098336 E 629229. Yksittäisistä puolustusvarustuksista nykyistä Nurmestietä lähin on 6 m etäisyydellä (potero N 7098321 E 629233). Muut ovat 14–16 metrin etäisyydellä (N7098249 E 629270 & N 7098279 E 629273 & N 7098243 E 629226). Yhtenäisen panssariesteen pää on kiinni nykyisessä Nurmestiessä (N 7098106 E 629243). Este jatkuu yhtenäisenä kaakkoon, Rastinjärven rantaan, 130 m päähän tiestä."

Koukolampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saunajärventien eteläpuolella, Koukolammen pohjoispuolella on kangas, jossa kasvaa varttunutta puustoa. Saunajärventien reunasta lähtee juoksuhauta, joka tekee kankaalla kaksi lenkkiä. Juoksuhaudan varrella on seitsemän ampumapesäkettä. Juoksuhaudan eteläpuolella on kaksi korsun pohjaa.
Koukovaaralla, Saunajärventien pohjoispuolella erottuu laserkeilausaineistossa taistelu- ja yhdyshaudan kaltaisia ilmiöitä. Tien pohjoispuolista aluetta ei ole tarkistettu maastossa. Alueen rajaus paikkatietokannassa on tehty 09/2017 laserkeilausaineiston perusteella ja on luonteeltaan suuntaa antava.

Itälä 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Saunajärventien pohjoispuolella Itälän kämpän rakennusten itäpuolella, Niskalammen ja Itälahden vesistöjen ja soiden ympäröimällä kankaalla. Mäen päällä on kaksi korsunpohjaa sekä viisi kookkaampaa kuoppaa ja useita pieniä (halkaisija 0,4 metriä) kuoppia. Toista korsunpohjaa ovat ilmeisesti aarteenetsijät kaivelleet nurkasta.

Niskalampi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Saunajärventien eteläpuolella, Niskalammen ja suoalueen länsipuoleisella kankaalla. Paikalla on korsun pohja, jonka koko on 9,5 x 6,4 m. Sen koillis- ja lounaisnurkissa on oviaukot, joista koillinen johtaa pesäkkeeseen. Pesäkkeen koko on 2 x 2 x 1 m. Korsun pohjan syvyys on 1,2 m. Kohteen vieressä on tervahauta ja tien pohjoispuolella samalla kohtaa lisää puolustusvarustuksia.

Jousisalo (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saunajärventien eteläpuolella, soiden ympäröimällä Jousisalon kohoumalla sijaitsee korsunpohja, jonka mitat ovat 17,7 x 5,1 x 1,2 m. Korsunpohjassa on paljon puu- ja metalliromua ja esim. kenkiä. Pohjaa on kaiveltu ilmeisesti aarteenetsijöiden toimesta.

Löytökangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Saunajärventien pohjoispuolella, Löytöpuron länsipuolella. Kankaalla on yhdeksän suorakaiteen muotoista kuoppaa. Niiden koko vaihtelee noin 2-5 m (pidempi seinämä) x 1,2-3 m (lyhyempi seinämä). Kuoppien syvyys on 0,3-1 metriä. Seinämissä on jäljellä puujäänteitä.

Löytökangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saunajärventien eteläpuolelta, Löytöpuron länsipuolelta dokumentoitiin 11 suorakaiteen muotoista kaivantoa. Pohjien koko on keskimäärin 4 x 3 metriä ja syvyys vajaat puoli metriä. Muutamissa kuopissa on ajoneuvon renkaan jälkiä. Kuoppien itäpuolella on osittain romahtanut hirsirakennus, joka tunnetaan ns. hiirenpyytäjän mökkinä.

Katermankoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vetomöljä sijaitsee Ontojoen Katermankosken vanhan jokiuoman länsirannalla Katerman voimalaitoksen tulvapadon takana. Alue on pusikoitunut ja vanhan uoman pohjalla virtaa vain pieni puro. Vetomöljä ei ole näkyvissä padon läheisyydessä sillä möljän yläpää on tuhoutunut voimalaitospadon rakentamisen yhteydessä. Vasta noin 100 metriä padosta alajuoksulle päin on havaittavissa jatkuvaa kivirakennetta. Möljän pituus on
yhteensä noin 560 metriä, josta 460 metriä on ehjempää ja 100 metriä yläjuoksulla hajaantunutta. Se on yläosastaan leveydeltään noin 1-1,5 metriä.
Möljä on rakennettu erikokoisista kivistä, joita on oletettavasti otettu myös koskesta
kun sitä on perattu. Paikoin kivimassan seasta pilkottaa hirsiä, joissa on salvoksia ja tapinreikiä. Viitteitä hirsiarkkurakenteesta on, mutta ehjää rakennetta ei ole enää jäljellä.
Möljä on rakennettu 1895. Seuraavan vuoden kevättulvan aikana vetotien korottaminen tuli tarpeelliseksi ja hirsiarkkuihin lisättiin yli sata kuutiota kivitäytettä. Vuonna 1898 vetotien harja tasoitettiin pienillä kivillä.
Möljän kiviä on vierinyt sen molemmille puolille, mutta se on kuitenkin hyvin maastossa havaittavissa. Katermankosken möljän kerrotaan puretun ainakin osittain katepillarilla 1950-luvun lopulla.
Kohde sijaitsee Katerman voimalaitoksen tulvaluukkujen alapuolella. Tulva-aikaan luukut voidaan avata kauko-ohjauksella ja vettä juoksuttaa voimalaitoksen ohi vanhaan jokiuomaan. Siksi jokiuomassa liikkumisesta on ehdottomasti ilmoitettava voimalaitoksen omistajalle.

Suitua (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vetomöljä sijaitsee Ontojoen Suituan vanhan jokiuoman länsirannalla.
Möljän pituus on noin 930 metriä ja se on leveydeltään noin 1-2 metriä sijainnista riippuen. Alajuoksulla möljä on leveimmillään. Möljän alkupiste yläjuoksulla on hieman epäselvä. Möljä on osittain kivirakenteista, ja osittain hirsiarkkurakenteista. Vetomöljä on rakennettu vuonna 1863. Alajuoksulla möljän vieressä on kaivettu veneura, jonka pituus on noin 70 metriä. Möljä on massiivinen ja hyvin säilynyt.
Kohde sijaitsee Katerman voimalaitoksen tulvaluukkujen alapuolella. Tulva-aikaan luukut voidaan avata kauko-ohjauksella ja vettä juoksuttaa voimalaitoksen ohi vanhaan jokiuomaan. Siksi jokiuomassa liikkumisesta on ehdottomasti ilmoitettava voimalaitoksen omistajalle.

Suitua 2 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ontojoen Suituan vanhassa jokiuomassa joen pohjalla.
Kohde on uittoa varten rakennettu hirsiarkkurakenteinen pohjapato/uittosuiste. Rakenteen pituus on noin 30 metriä ja leveys noin 2 metriä. Kohteesta on jäljellä pohjaosa.
Kohde sijaitsee Katerman voimalaitoksen tulvaluukkujen alapuolella. Tulva-aikaan luukut voidaan avata kauko-ohjauksella ja vettä juoksuttaa voimalaitoksen ohi vanhaan jokiuomaan. Siksi jokiuomassa liikkumisesta on ehdottomasti ilmoitettava voimalaitoksen omistajalle.

Malisenaho (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saunajärventien eteläpuolella, Malisenahon eteläosassa suon reunassa sijaitsee kuusi suorakaiteen muotoista kaivantoa. Niiden keskimääräinen koko on 3,5 x 2,5 metriä ja syvyys noin 0,3 metriä. Yhden kaivannon reunasta lähtee" käytävä" etelään kohti suota.

Kilpelänkangas 1 (Tapahtumapaikat)
Moderni; Kilpelänkankaan taistelualue on Kainuun maankuntakaavassa 2020 merkitty maakunnallisesti arvokkaaksi kulttuurihistorialliseksi alueeksi. Siellä käytiin taisteluja alkuvuodesta 1940. Kilpelänkangas oli osa ns. Kuusijokilinjaa. Alueen itäosissa on pitkä suunnilleen pohjois-eteläsuuntainen juoksuhauta. Siihen liittyy ampumapesäkkeitä. Muut kohteet ovat suorakaiteen muotoisia korsunpohjia, ajoneuvosuojia ja lukuisia funktioltaan tuntemattomia erimuotoisia kaivantoja. Myös paaluja ja piikkilankaa on maastossa jäljellä. Vanhoissa puissa on ammusten tai taistelussa silpoutumisen jälkiä. Tien vieressä on vuonna 1959 pystytetty muistomerkki. Muistomerkistä länteen on ns. ”Keltaisen talon” pohja. Suomalaiset joukot käyttivät niin sanottua keltaista taloa majoitus- ja huoltotarkoituksiin. Talo paloi neuvostojoukkojen hyökkäyksessä helmikuussa 1940. Talo oli nimeltään Välijoki.

Kilpelänkangas 2 (Tapahtumapaikat)
Moderni; Kohde sijoittuu Saunajärventien pohjoispuolelle, Kuusijoen länsipuolelle. Alueen läpi kulkee jokea myötäilevä polku. Maasto vaihtelee kankaasta soistuneempaan alueeseen. Paikalla on joen suuntainen juoksuhauta ja lukuisia kaivantoja. Kaivantoja on korsusta erityyppisiin pesäkkeisiin. Maastossa näkyy myös epäselviä matalia kaivantoja.

Kilpelänkangas 3 (Tapahtumapaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee Saunajärventien eteläpuolella, Kilpelänkankaan eteläosissa. Kankaan itäpuolelle sijoittuu Kuusijoki ja eteläpuolelle suota. Alueella on pitkä juoksuhauta, korsunpohjia ja pesäkkeitä. Alueen koillisnurkassa on rakennuksen jäänteet.

Ala-Laamanen (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Venäjän rajan tuntumassa, Saunajärventien itäpäässä. Paikalle vie talvitie. Kohteen pohjoispuolella on niittyalue, joka on saanut perinnemaisemastatuksen. Talossa asui Malisia ennen kuin venäläiset hyökkäsivät sinne talvisodan alkaessa. Ala-Laamasessa oli talvisodan ajan venäläisten tukikohta ja joukkosidontapaikka. Talvitien varressa on pesäkkeitä ja korsunpohjia. Kun tie kääntyy Ala-Laamasen pihaa kohti, tien pohjoispuolella on rivissä venäläisten hautakumpuja. Tien eteläpuolella on juoksuhauta (yli 300 m pitkä) ja lukuisia kookkaita korsunpohjia (esim. 14 x 8 m). Hautojen pohjoispuolella metsässä on siellä täällä korsunpohjia ja tervahauta (halkaisija 5 m, syvyys 0,3 m, halssi laskee etelään.) Pihapiirissä on useamman rakennuksen pohjia (esim. 11 x 5 m, tulisija; huonokuntoisia, kasvillisuuden alla), raivausröykkiötä, vadelmapensaita sekä korsunpohjia ja juoksuhautaa. Korsunpohjia on vielä rinteessä pihan länsipuolella ja pihan koillispuolella.
Kohteen rajausta paikkatietokannassa on tarkennettu 09/2017 laserkeilausaineiston perusteella.

Ala-Laamanen 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Laamasenvaaralle vievän talvitien varressa, puron vieressä. Korsun pohja on suorakaiteen muotoinen ja sen koko on 6,4 x 6 x 0,7 m. Oviaukko on lännessä. Pohja on täyttynyt vedellä.

Ylä-Laamanen (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Venäjän rajan tuntumassa, Saunajärventien päässä. Ylä-Laamasen tila on noin 800 m luoteeseen Ala-Laamasen tilasta. Tilan niityt ovat perinnebiotooppimaisemaa. Tilan pihapiiri on laaja ja siihen liittyy lukuisia peltoröykkiöitä ja heikosti säilyneitä rakennuksen pohjia. Pihalla on rivissä neljä kappaletta venäläisten korsuja (koko noin 5-6 x 4-5 m).

Riihisuo (1000029655) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Riihisuon ja Riihilammen eteläpuolisella kohoumalla, kuivahkolla kankaalla on puolustusvarustuksia. Kohouman korkeimmalla kohdalla on rivissä neljä korsunpohjaa ja lännempänä on kuoppia. Kookkain pohja on mitoiltaan 6 x 4 x 0,5 metriä.

Riihisuo 2 (1000029689) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee kankaalla Rutkunpuron ja Riihisuon välissä. Paikalla on 14 korsunpohjaa. Ne ovat venäläisten tekemiä. Useammassa pohjassa on jäljellä puujäänteitä. Kookkain pohjista on kooltaan 13 x 5,4 metriä. Paikalla on kamiinan osia ja säilyketölkkejä. Korsunpohjia on kaiveltu aarteenetsijöiden toimesta.

Alasenkangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saunajärven pohjoispuolella sijaitsevan Alasenjärven pohjoisrannalla on kohoumalla U:n muotoinen juoksuhauta. Sen varrella on neljä ampumapesäkettä, josta yhdessä on hirsijäänteitä. Juoksuhauta on paikoin 2 m syvä. Juoksuhaudan pohjoispuolella on 30 metrin päässä korsunpohja. Sen koko on 3,3 x 3 x 1,2 metriä. Pohja on tasainen ja oviaukko avautuu länteen. Reunoilla on puujäänteitä.

Kalettomankangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Lieksantien varressa, Kalettomanlammen eteläpuolella. Alueen itäpäässä on neljä tai viisi korsunpohjaa ja muita epämääräisempiä kuoppia, joista osa on täyttynyt vedellä. Alueen keskiosassa on pienempiä suorakaiteenmuotoisia kaivantoja 23 kappaletta. Keskimääräinen mitta on noin 3 x 1 metriä ja syvyys vajaan metrin. Myös alueen luoteisosassa, tervahaudan lähellä on kolme korsunpohjaa. Tien koillispuolella on edelleen seitsemän pesäkettä, joista osa on täyttynyt vedellä. Tien koillispuolella, alueen itäosassa on yksittäinen korsunpohja.
Kohteen rajausta paikkatietokantaan on tarkennettu 09/2017 laserkeilausaineiston perusteella.

Jonkerin korsukylä (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Lieksantien länsipuolella, soiden ympäröimällä korkeammalla luode-kaakkosuuntaisella kohoumalla. Kohteelle vie Lieksantieltä polku ja pitkokset. Kohoumalla on 24 kappaletta korsunpohjia, joiden keskimääräinen koko on noin 6 x 4 metriä. Syvyys on noin metrin. Pohjiin liittyy kulkuaukko, jonka suunta vaihtelee. Useassa pohjassa on hirsi- ja rautalankajäänteitä. Korsunpohjien lisäksi alueella on suorakaiteen muotoinen ja soikea kuoppa, oksista tehty aitaus ja telineitä. Yksi korsuista on nimetty kyltillä lääkintäkorsuksi.

Ukonlampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kankaalla Ukonlammen itäpuolella on lounas-koillissuuntainen juoksuhauta, jonka keskiosista lähtee sivuhaara luoteeseen. Koillispäässä on rinteessä ampumapesäke. Juoksuhaudan leveys on 2 m ja syvyys 1 m. Se on täyttynyt maalla. Haudan reunoilla on ollut puisia pystytolppia, sillä rautalangat, joilla niitä on sidottu, ovat jäljellä. Pesäkkeen suuaukko on romahtanut. Puujäänteitä on näkyvissä. Romahdusaukko on syvä. Pesäkkeen koko on seinämineen noin 10 x 9 metriä.

Ukonlampi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Ukonlammen koillispuolella rannan ja puron tuntumassa. Paikalla on suorakaiteen muotoinen kaivanto. Kaivannosta lähtee lammelle päin maaluiska, joka laskee ensin alas ja nousee sitten ylös. Kaivannon koko on 15 x 6 metriä ja syvyys 1,5-2 metriä.

Jauholamminaho (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee mäen päällä, Jauholammen luoteispuolella. Juoksuhaudassa on kaksi haaraa. Päissä on ampumapesäkkeet (10 x 7 ja 9 x 7 m). Niissä on massiiviset maavallit, joita on tuettu puilla ja kivillä. Välissä on ampuma-aukkoja. Pesäkkeiden katot ovat lähes romahtaneet, eivätkä kestä kävelemistä. Juoksuhaudan kaakkoispuolella on kolme laakeata painannetta, joiden halkaisija on jokaisessa noin 1,5 m ja syvyys parikymmentä senttiä.

Jauholampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee loivassa mäessä Jauholammen ja Kulmalammen välissä. Kohteeseen kuuluu juoksuhauta (leveys 1,5 - 2m ja syvyys 1,5 - 2m), sen päässä oleva pesäke (paksut vallit, puujäänteitä suuaukossa ja romahtanut kuoppa, syvyys 2m) ja tämän länsipuolella oleva korsunpohja (11 x 8 x 1 m). Pohjalla kasvaa kuusentaimia.

Jauhovaara 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Jauhovaaran rinteessä, entisen metsänvartijan tilan koillispuolella polun varressa. Juoksuhaudan syvyys on 0,5 - 1m ja leveys 1 m. Sitä on paikoin vahvistettu kivillä. Juoksuhaudan itäpäässä on pesäke. Sen koko on 3 x 2 metriä ja sen päällä kasvaa koivu ja kuusi.

Jauhovaara 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Jauhovaaran itärinteessä, polun varressa. Polun vieressä on kaivanto, jonka koko on 14 x 5 metriä. Syvyys on 0,5 metriä. Kaivannon reunat ovat epätasaiset. Polulta 16 metriä pohjoiseen on suorakaiteen muotoinen kuoppa, jonka koko on 5 x 3 metriä ja syvyys 30 cm. Sen luoteisnurkkaan liittyy lyhyt kapea kaivanto.

Jauhovaara 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Jauhovaaran itäpuolen rinteessä, jyrkemmän maastonkohdan yläreunalla. Paikalla on muodoltaan kaareva kuoppa, jonka koko on 9 x 2,2 x 0,5 metriä. Kuopan koillispuolella on maavalli.

Moderni; Jauhovaaran pohjoispuolella on kaksi luode-kaakkosuuntaista juoksuhaudan pätkää. Toinen pätkä on korkeammalla rinteessä, toinen pätkä pohjoisempana samassa linjassa suon laidassa. Juoksuhaudan leveys on 1 m ja syvyys 50 - 1 m. Eteläisemmän pätkän pituus on noin 15 metriä. Pohjoisemman pätkän pituus on noin 70 metriä. Siinä on myös lyhyt lounaaseen suuntautuva sivuhaara.

Riihikangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Nurmestien eteläpuolella, kahden pienemmän tien risteyksessä. Rinteeseen on kaivettu kolme saman kokoista kuoppaa riviin. Jokaisen kuopan koko on 2 x 2 x 1-2 m. Yhdestä kuopasta lähtee maaluiska lounaaseen.
Vuoden 2021 inventointiraportissa mainitaan: "Kuoppien koko on 5x5x2 m maastossa tehdyn tarkastuksen perusteella, eli suurempi kuin Muinaisjäännösrekisterin kuvauksessa. Nurmestien länsipuolella, teiden risteyksen yläpuolisessa rinteessä on samankaltainen kuoppa kuin edellä kuvatut, tien itäpuolella sijaitsevat kuopat. Kuopassa on maaluiska kohti maantietä. Mitat: 6x6x2 metriä." Ks. Alakohteet

Riihilampi (1000029926) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Nurmestien eteläpuolella, Riihilammen koillispuolen kohoumalla on pyöreä kaivanto, jonka pohja on tasainen ja jota ympäröi matala maavalli. Vallin reunaan laskettuna kuopan syvyys on noin 0,5 metriä. Alan halkaisija on noin 8 metriä. Vallissa on kulkuaukko, joka avautuu lounaaseen. Kyseessä on todennäköisesti teltanpohja. Rinteessä on lisäksi yhdeksän kookasta kuoppaa, mutta ne saattavat liittyä maanottoon.
Vuoden 2021 inventointiraportissa mainitaan: "Rinteessä olevat yhdeksän suurta kuoppaa todettiin maastotarkastuksessa puolustusvarustuksiksi."

Särkkälampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Nurmestien pohjoispuolella, Särkkälammen ja Riihilammen välissä, kivisessä maastossa on suorakaiteen muotoinen kuoppa, jonka koko on 6 x 4,5 x 1 m. Sen ympärillä on maavallit ja oviaukko luoteispäässä. Kuopan päällä kasvaa koivuja. Vieressä on toinen kuoppa, jonka koko on 1 x 1 x 0,7 m. Nurmestien toisella puolella on muita sota-aikaisia kohteita.
Vuoden 2021 inventointiraportissa mainitaan: "Ei muutosta vuoden 2011 inventointiin. Puolustusvarustuksien yläpuolella metsätien varressa on myös maa-aineksenottokuoppia."

Kaksipirttinen (Hautapaikat)
Historiallinen; Juolunkajoentien itäpuolella, Kaksipirttisen talosta kaakkoon on Kalliojoen venäläisten sotilaiden hautapaikka. Hautamerkkinä on nyt kivi, mutta kiven vieressä ollut aikoinaan vanhempi puinen risti. Paikalle on haudattu ilmeisesti seitsemän vainajaa talvisodan hiihtopartiosta 1939–40. Kiveen on hakattu ja punaisella väritetty risti, luku 7, tähti ja V 40. (Mononen, Väinö 2006. Kuolemankujanjuoksu: Talvisota Kuhmon rintamalla 1939-1940, 208)

Honkapuro (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sortovaaran kaakkoispuolella, mäen päällä, Honkapuron länsipuolella. Paikalle kulkee polku metsäautotieltä. Siirtolohkareen alle jäävää koloa on käytetty hyväksi rakentamalla sen ympärille laudoista kaksi seinää (pituus 2 m). Maja on varsin matala, siinä on lautalattia, istuimena kanto ja lämmittämiseen pieni kamiina. Kattona on peltiä, jonka päällä kasvaa sammal. Oviaukko aukeaa pohjoiskoilliseen. Maja on piilotettu hyvin maastoon ja sitä on kauempaa vaikea huomata. Paikallisten tietojen mukaan majassa on asustellut venäläisiä desantteja. Sitä on käytetty asumuksena myös myöhemmin.

Renkanlampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kälkänen-järven luoteispuolella on pieni Renkan lampi, jonka kaakkoisrannalla on vanhan kämpän jäänteet. Lammen lounaispuolella on harjumuodostelma, jonka itäpuolen törmään on kaivettu pitkiä ja kapeita kuoppia riviin. Kaivantoja on 12 kappaletta ja ne ovat 2-5 metrin päässä toisistaan. Keskimääräinen kuopan koko on 5 x 1 x 2 metriä (syvyysmitta on rinteenpuoleisesta sivusta).

Renkanlampi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Renkanlammesta 250 metriä luoteeseen. Harjun itäpuolen rinteeseen on kaivettu riviin neljä kuoppaa. Ne ovat noin 2 metrin päässä toisistaan. Kuopat ovat saman kokoisia: 6 x 2 x 1,2 m. Toiseksi pohjoisimman kuopan seinämissä on jäänteitä puurakenteista. Kohteesta 140 metriä kaakkoon on vastaavanlaisia kuoppia (Renkanlampi 1000029978)
.

Pyöriäinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Hiilimiilu sijaitsee viitisentoista kilometriä Hyrynsalmen kirkolta luoteeseen Puolangantien pohjoispuolella Pyöriäisen-nimisen järven pohjoisrannalla. Miilu on mäntykankaan reunalla parikymmentä metriä suosta. Alue on kuivaa puolukkatyypin kangasta.
Miilu on halkaisijaltaan noin yhdeksän metriä. Palteet kuopan ympärillä ovat matalat mutta hyvin erottuvat. Kuoppa keskellä on halkaisijaltaan kolme metriä, syvyyttä sillä on metrin verran. Kuopan pohjalla on vahva nokikerros. Miilun reunalla on pari mäntyä. Kuopan keskellä kasvaa nuori kuusi. Hiilimiilu ajoittuu paikallisten tietojen mukaan sota-aikaan (häkäpönttöautot).

Kangasjärvi 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Kangasjärven koillisrannan hiekkaisessa rinteessä. Paikalle on merkitty peruskarttaan tervahautoja, mutta kyseinen kolmen kuopan rykelmä ei niitä ole. Kuoppien halkaisija on noin 7 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Eteläisimmässä ja pohjoisimmassa kuopassa on selkeät maavallit. Itäisessä niitä ei ole ja kuoppaan liittyy luiska. Kuoppien pohjat ovat muodoltaan maljamaiset. Eteläisimmän kuopan päällä kasvaa kookkaita puita. Kuoppiin ei liity halssia, eikä niistä kairattaessa löytynyt hiiltä. Sota-aikaisia rakennelmia tunnetaan lähimaastosta, joten nämäkin kuopat saattavat liittyä samaan kontekstiin.

Kangasjärvi 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Kangasjärven koillispuolella, kuivalla kankaalla, polun varressa. Kuviolla on taimikkoa. Polun pohjoispuolella on kuoppa, joka on tiheän taimikon peitossa. Kuopan ympärillä on vallit, paitsi polun puolella, jossa on aukko. Kuopan halkaisija on 5 m ja syvyys 1 m. Kuoppa on hieman kulmikas. Kuoppaa kairattiin, mutta merkkejä hiilestä tai noesta ei löytynyt. Lähimaastossa on sotahistoriallisia kohteita, joten tämäkin kuoppa lienee sellainen.

Sutinen (Hautapaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee Sutisenjärven länsipuolella, Sutisenjoen yläjuoksulla. Kohde on vanhan Sutisen kämpän raunioiden luoteispuolella, suon laidassa. Paikalla on muistotaulu, jossa on teksti: "Tähän on haudattu kaksi desanttia toukokuussa 1944" (alkuperäinen vuosiluku taulussa 1943 on korjattu päälle). Paikalla on kookkaita kuoppia, jotka ovat täyttyneet vedellä. Vuonna 1944 kuuden desantin joukko pudotettiin laskuvarjoilla Vuosankaan ja he majailivat Sutisen kämpällä. Jämäksen kaukopartiomiehet pidättivät kämpältä neljä miestä. Kaksi desanttia oli reissussa Kontiomäellä. Näiden palattua alkoi ammuskelu, jossa molemmat desantit kuolivat. Desantit haudattiin siihen mihin he olivat kaatuneetkin. Vielä 1990-luvulla hautapainauma oli näkyvissä. Lähde: http://www.vieksi.fi/?p=1667

Syväjärvensärkkä (1000030151) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Syväjärvellä sijaitsee suosittu retkeilyalue. Alueen koillispuolella kulkee jyrkkärinteinen Syväjärvensärkkä, jonka päällä on näkötorni. Näkötornin molemmin puolin, särkän suuntaisesti, kulkee juoksuhaudan tms. pätkät. Tornin lounaispuolisen pätkän pituus on 20 metriä, leveys enimmillään 2 metriä ja syvyys 1 m. Tornin koillispuolella haudan pituus on 35 metriä. Tämä hauta mutkittelee enemmän. Sen leveys on 1,5 metriä ja syvyys metrin. Haudan päässä on kolmiomainen pesäke, jonka rakenteet ovat sortuneet. Ampuma-aukon jäänteet ovat kuitenkin näkyvissä. Paikalta noin 135 metriä itäkaakkoon on kolmas, 35 metriä pitkä juoksuhauta. Haudan leveys on 1,5 m ja syvyys 0,5-1 metriä. Sen kaakkoispäässä ampumapesäkkeessä on puurakenteita. Pesäkkeen koko on 3 x 2,5 metriä. Ympäristöstä on katkottu puita ampumalinjalta. Kohteet liittyvät talvisodan aikana rakennettuun puolustuslinjaan.

Roukonkangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee hiekkaisen kohouman reunassa Syväjärven ulkoilualueelle vievän tien itäpuolella. Juoksuhauta kulkee mutkitellen luode-kaakkosuuntaisesti kohouman poikki ja haarautuu kaakkoispäässään kahtia. Toisen haaran päässä on pesäke, jonka sivut ovat 2,5 x 2,5 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Pesäkkeen pohjalle on valunut maata. Muutoin kokonaisuus on hyväkuntoinen. Haudan pituus on 50 metriä, syvyys 0,5 metriä ja leveys hieman yli metrin.
Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Roukonpuro 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Kuhmosta Hyrynsalmelle vievän tien molemmin puolin Ontojärven ja Syvänjärven välisellä kankaalla, Roukonpuron kaakkoispuolella. Tien pohjoispuolella maavallin kaakkoispuolen seinämä on pystysuora. Puista ja rautalangasta tehdystä seinämästä on jäänteitä noin 75 metrin matkalla. Noin kahdeksan metrin välein on poikittainen maavalli. Rakenteen itäpäässä on kolme rinnakkaista kookasta kuoppaa joiden välissä on kivistä ja maasta rakennetut harjanteet - ns. "hevosenkenkä", jonka tarkoituksena on vaikeuttaa panssarivaunujen liikettä. Tien eteläpuolella vastaavasta rakenteesta on jäänteitä noin 140 metrin matkalla. Törmän päällä on kaksi pientä suorakaiteen muotoista kuoppaa (1 x 0,5 m).

Korkana 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Rajan pinnassa sijaitsevan Korkana-järven luoteispuolen harjualueella, Korkananjoen lounaispuolella on laaja sota-aikainen kohde. Siihen liittyy 450 metriä pitkä juoksuhauta, jonka varrella on useita pesäkkeitä. Juoksuhaudasta lähtee kaksi käytävää lounaaseen. Tästä etelään tien varressa on lyhyempi juoksuhauta (30 metriä). Korkanantien eteläpuolella on kolme korsua, joihin liittyy kivi- ja puurakenteita. Pohjoisempana on kuoppa, jonka päällä oli lahonnut puuritilä. Myös muita kuoppia on ainakin kuusi kappaletta, joista osaan liittyy puurakenteita. Paikalla on puutolppia, joissa on piikkilangan jäänteitä ja tähystyspuu, jossa on tikaslaudat jäljellä. Korkanassa on sijainnut puolustusasema ja vankileiri.

Pajakkakoski 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rantapenger sijaitsee Pajakkakosken pohjoisrannalla Hyryntien sillan länsipuolella.
Penger on rakennettu kiinni rantavalliin myötäillen sen muotoja.Sen pituus on noin 23 metriä ja leveys noin 1,5 - 4 metriä. Penger koostuu eri kokoisista kivistä. Rakenne jatkuu veden pinnan alle.

Karhuaro (Asuinpaikat)
Moderni; Tasainen kangasmaasto, joka pohjoisosassa laskee osin jyrkästikin Heposuolle. Paikalla on hyvin säilynyt talvisodan aikainen tukikohta, joka oli käytössä sodan viimeisinä kuukausina
5.2.–13.3.1940. Tukikohta toimi polkupyöräpataljoona 6:n komentokeskuksena ja sieltä käsin johdettiin puolustusta Kokkojärven-Akkojärven vesistöjen länsipuolella. Veteraanit itse ovat käyttäneet tukikohdasta nimeä Nuolikangas. Karhuaron alueelta kartoitettiin yhteensä 19 erilaista rakennetta - seitsemän korsun jäännöstä, potero, kaivantoja, neljä ampumapesäkettä, ilmatorjunta-aseman jäännös, teltan paikka ja tallikatoksen jäänteitä.
Tukikohdan alueen halki on sodan jälkeen tehty metsäautotie, jonka alle on tietojen mukaan jäänyt ainakin yksi korsu. Tukikohdan linnoitteita on tehty louhimalla ja räjäyttämällä.

Pesiökylä (Asuinpaikat)
Moderni; Paikalla on sijainnut saksalaisten kenttäradan rakennustöihin liittyvä vankileiri, jonka vankeja on käytetty Pesiön aseman ja kenttäradan rakennustöissä. Kenttäradan kiskotus oli valmiina Pesiökylään asti 31.8.1942 mennessä. Saksalaiset perustivat Hiidenjoen eteläpuolella olevalle tyhjälle tukkikämpälle vankileirin, jossa radan itäpuolella sijaitsi piikkilanka-aidalla aidattu vankien leiri ja länsipuolella saksalaisten majoitusalue. Alueella on sotavankien majoitus- ja varastokorsut sekä pengerrys, juoksuhauta, parakin jäännös sekä parakin ja juoksuhaudan välissä oleva pengerrys. Lisäksi on useita kuoppia ja kaivantoja sekä kaivo ja konekivääripesäke. Konekivääripesäkkeestä etelään on venäläisen vangin hautapaikka.

Perkkiönpuro (Hautapaikat)
Historiallinen; Paikalla on ollut ilmeisesti jatkosodan aikainen venäläisten sotavankien hautausmaa. Hautausmaa lienee arkistolähteiden mukaan ollut osa alueella sijainnutta Karilan eli Kivijärven tietyömaaleiriä, jonka muut jäänteet sijaitsevat yksityismaalla. Tietyöleirejä on Hallasenahontien varressa ollut useampiakin ja tie on rakennettu jatkosodan aikaan vankityövoimalla. Mäntykankaalta löydettiin lauta-aidan jäänteitä, pilkkapuu ja viisi selkeää ja yksi epämääräisempi itälänsisuuntainen noin 2-3 m pitkä ja noin 20–40 cm syvä kaivanto. Lisäksi kaivantojen itäpuolella oli rivi kumpuja, joiden päälle oli kaatunut mänty. Alueen pohjoispäästä dokumentoitiin myös pyöreä kuoppa (176680), jonka halkaisija on noin 1,2 m ja syvyys noin 20 cm.
Arkistolähteestä löydettiin hautausmaasta muistitietoa, jonka mukaan Karilan vankileirillä on ollut hautausmaa, josta ruumiit on myöhemmin siirretty ilmeisesti Pihlajakorven alueella sijainneeseen kokoamishautaan. Paikalta löydetyt jäänteet tukevat tätä tietoa, sillä vainajat näyttäisi kaivetun ylös.

Vääkiö siltajäänös (Kulkuväylät)
Moderni; Suon itäpuolella oleva matala notkelma nykyisen tien ja rautatieradan välissä. Paikalla kasvaa koivuja ja tiheää vesakkoa. Paikalla on Vääkiön suosillan jäänteitä. Silta oli osa saksalaisten kenttärataa ja se rakennettiin vankityövoimalla. Arkistolähteiden mukaan sitä olivat rakentamassa rakentajapioneeripataljoona 429 K:n 1. komppania. Saksalaiset tuhosivat rautatien ja sillan vetäytyessään syksyllä 1944.
Aivan tien laidassa on rivi suosillan tukipylväitä. Yksi sillan pylväsrakennelma koostuu kymmenestä paksusta pystyssä olevasta tukista. Näitä rakennelmia on tien varressa yhteensä yhdeksän kappaletta noin 7-8 m päässä toisistaan.

Saarinen (1000030245) (Asuinpaikat)
Moderni; Loivasti Saarinen-järven itärantaan laskeva kangasmaasto. Heikosti ympäröivästä maastosta erottuva rakennuksen jäännös. Paikalla on ollut saksalaisten majoitusparakki kenttäradan rakentamisen aikaan. Rakennus erottuu länsipäästä hieman korkeampana, suorakaiteenmuotoisena ja tasaisena alueena.
Rakennuksen pituutta on sen huonon kunnon takia mahdoton määrittää, mutta sen leveys on noin 5 metriä. Rakennuksessa on voinut olla kaksi huonetta. Inventoinnissa kaivettiin esiin rakennuksen länsipään kiviperustus, joka oli sammaleen alla. Rakennuksen
itäpuoli erottui sen sijaan erittäin heikosti ja paikalla kasvava tiheä nuori puusto vaikeutti havaintojen tekoa. Rakennuksen itäpuolella kulkee selkeä polku rautatiekiskoilta rantaan. Polku haarautuu rakennuksen kohdalla. Rakennuksen pohjan keskeltä löytyi metallinen purkki.

Leskisenkangas 6 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Jokirannan kohdalla on parimetrinen törmä, joka laskee suoraan Emäjokeen.
Korsu on kaivettu rantatörmään. Vallit ovat soikeat ja niiden halkaisija on kahdeksisen metriä. Itse korsu on ollut noin 3 x 4 m, lyhyt sivu rannan suuntaisesti. Oviaukko on kohti rantaa, jossa on jäljellä noin 3 m pitkä loiva kaivanto veteen. Korsun seinärakenteita näkyy edelleen monin paikoin sammalen alla. Seinät ovat olleet pystyhirsillä tuetut, välit on vuorattu laudoilla. Oven suussa seinärakennetta on tuettu kivillä. Laudoista tehty ovi on ehjä, seinässä näkyy rautainen sarana. Kattorakenteet ovat romahtaneet.
Vajaan 10 m päässä on epämääräinen rakennuksen pohja, 3 x 4 m.

Tuomivirta 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Toisen maailmansodan aikainen sotaharjoitusalue on sijainnut Tuomivirran itä- ja kaakkoispuolella, vajaa kilometri Hyrynjärven rannasta länteen. Paikalla on loivasti kohoava kangas, jonka laen tuntumassa on SutiGisin mukaan viisi kuoppaa. Kankaan alarinteeseen on merkitty kolme kuoppaa lisää. Kangas kuoppien kohdalla on vastikään hakattu. Kannot on jätetty korkeiksi, mutta ilmeisesti osa kuopista on peittynyt risuihin. Epämääräisiä laakeita kuoppia on kohdalla useita. Niiden halkaisija vaihtelee 1.5 metristä 3 metriin. Joidenkin kuoppien reunat ovat jyrkät eivätkä täysin sammaloituneet. Podsoli kuopissa vaikuttaa häiriintyneeltä. Koordinaattitieto on yhden selkeän kuopan pistetieto.

Heinikangas (1000030256) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kankaalla on rakennusjäännöksiä usean hehtaarin alueella. Maaperä on hiekkainen ja kuiva. Koulutuskeskuksen länsipuolella on laaja niitty.
Mahdollinen rakennusjäännös: Tasaisella kankaalla on noin 8 x 6 m laajuinen alue, jossa ei
kasva juurikaan varpuja. Muutaman metrin päässä mahdollisesta rakennuksen pohjasta on muutamia pieniä palasia sementtiä.
Teltanpohja erottuu maastossa halkaisijaltaan noin kuusimetrisenä tasaisena pyöreänä alueena, jossa on ympäristöä selvästi vähemmän aluskasvillisuutta. Kehän itäreunalla erottuu selvä valli, jolla on korkeutta viitisentoista senttiä. Kehän länsireunalla aluskasvillisuudessa erottuu kaksi suorakulmaista aluetta 1,8 x 3 m, jotka saattavat olla kulkuaukkoja. Telttakehän eteläpuolella muutaman metrin päässä on kaksi kuoppaa.
Kahdessa jätekuopassa on metalliromua, hiiltä, hiilenkappaleita, polkupyörän kumia, rautalankaa, asbestilevyä, puhelin- tai sähköjohtojen keraamisia tulppia sekä lusikka.
Rakennusjäännös 2: mitat ovat noin 12 x 8 m.
Rakennusjäännös 3: heinikkoinen kohta,jota on mahdollisesti tasoiteltu. Rakenteita paikalla ei erotu, mutta sammaleen päälle on nostettu kappale peltiä, joka lienee peräisin kaminasta.
Rakennusjäännös 4: mitat ovat noin 8 x 6 m.
Saunaksi nimitetty rakennusjäännös on merkillinen kaivanto pitkänmallisen kumpareen
itäreunalla. Kumpareen alla tasanteella on kannon alla suurista luonnonlohkareista ladottu kiuas. 1 - 2 m kiukaalta on maassa runsaasti punatiilen kappaleita ja hiiltynyttä puuta.
Teltanpohja 2 tasaisella kankaalla erottuu hyvin heikosti, lähinnä kulkuaukon leikkaus
erottuu maastossa.
Teltanpohja 3 erottuu tasaisella kankaalla säännöllisen muotoisena kehänä, jonka
halkaisija on 6 m. Kuopan palteet ovat 10 - 20 cm kehikon keskustaa korkeammat.

Heinikangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Heinikankaan pohjoisosassa on sijainnut sota-aikainen ampuma-alue. Ampuma-alueen pohjoisosassa on ollut vanhojen selvitysten mukaan ampumarata. Tästä ei ollut merkkejä maastossa. Alueella pitäisi olla myös entinen maneesi, mutta sitäkään ei kyetty paikallistamaan. Erilaisia kuoppia ja kaivantoja on metsässä usean hehtaarin alueella. Parinsadan metrin matkalla pohjois-eteläsuuntaisella harjanteella, pääosin sen itäreunalla on korsun pohjiksi arveltuja kaivantoja. Niistä ei kuitenkaan inventoinnissa havaittu rakennusjätettä tai muuta rakennuksen olemassaoloon viittaavaa. Sitä vastoin
metalliämpäreitä, kumisaappaan riekaleita ja muuta kevyempää roinaa oli siellä täällä.
Aluerajaus on tehty ottamalla pisteet kaivantojen pohjois- ja eteläpäästä sekä kohdasta, jossa harjanne kääntyy kohti itää. Erilaisia epämääräisiä kuoppia ja kaivantoja on rajatun alueen ulkopuolellakin. Ei ole mahdotonta, että paikalla olisi ollut korsuja, mutta maastohavaintojen perusteella vaikuttaa todennäköisemmältä, että kaivannot ovat liittyneet suoraan ampumaharjoituksiin.

Multimäki (Puolustusvarustukset)
Moderni; Ilmatorjunta-aseman paikka toisen maailmansodan ajalta, jonka ympäristössä on useita pommikuoppia. Kuoppa, josta koordinaatit on mitattu on soikea ja sen halkaisija on 4 m. Kuoppa on 2 m syvä. Muita pommikuoppia on alakohteina.

Laahtanen 7 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Inventointi 2014: Laahtanen on noin 2.5 km pitkä, kapea luode-kaakkosuuntainen järvi Ristijärven kaakkoisosassa. Pitempi juoksuhaudoista kulkee poikki harjun. Se alkaa noin 50 m järven rannasta ja jatkuu 150 m korkeuskäyriä vastaan. Juoksuhauta erottuu selvästi koko matkalta. Sen molemmissa päissä kaivanto muodostaa lenkin. Matkan varrella on pari isompaa uloketta sekä useita pieniä ampumapesäkkeitä. Reilun parinkymmenen metrin päässä alkaa toinen kaivanto, joka kiemurtelee kolmisenkymmentä metriä ja loppuu tien reunaan.
Laahtaskosken länsipuolisen jyrkän rinteen päällä parikymmentä metriä maantiestä on korsun jäännökset. Korsukuoppa on kaksiosainen. Siinä on 2.5 m pitkä käytävä, jolla on leveyttä hieman alle 1.5 m ja syvyyttä metri. Käytävä johtaa huoneeseen, 3 x 3 m. Huone on neliön muotoinen ja sillä on syvyyttä lähes kaksi metriä. Mitään puurakenteita ei ole säilynyt. Reilut 10 m korsulta koilliseen on kaivanto, jolla on pituutta noin 5 m, leveyttä reilu metri ja syvyyttä vajaa metri.
Tarkastus 1989: Tien itä- ja länsipuolella on PK/KK pesäkkeitä. Taisteluhaudan koillispuolella on useita suojapesäkkeitä. Kyseessä ovat suomalaisten asemat.

Laahtanen 8 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saksalaisten kaivamia pesäkkeitä ja taisteluhautoja. Taisteluhaudan pituus on noin 12.5 m ja syvyys 0,7-1 m. Kahden miehen pesäkkeen ja siihen yhtyvän taisteluhaudan pituus on 5,2 m, leveys 0,8 m ja syvyys 0,8 m. Kaivannot ovat osittain umpeenkasvaneita, osa laitteista on jäänyt Ristijärvi-Sotkamo -tien alle.
Kohdepiste on digitoitu kohdasta, jossa vinovalovarjosteessa näkyy rakenne. Tarkastuskertomuksen karttaliitteeseen on numeroitu neljä rakennetta, kaksi tien molemmin puolin.
Tarkastettava.

Laahtanen 9 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Saksalaisten kaivamia linnoitusrakennelmia. Sijaitsevat tien molemmin puolin. Tien itäpuolella on ainakin 13 yksittäistä pesäkettä sijoittuneena Lokkilammen eteläpäähän ja ne jatkuvat tien länsipuolelle taisteluhautana ja erillisinä pesäkkeinä muodostaen jonkinlaisen aseman Lokkilammen ja Laahtasen väliselle kannakselle.
Kohdepiste digitoitu vinovalovarjosteesta. Aluerajaus vaatisi uuden tarkastuskäynnin paikalla.
Tarkastuksessa 2023 todettiin, että Sotkamontien länsipuolella ei ole mitään toiseen maailmansotaan liittyviä rakenteita. Sotkamontien itäpuolella dokumentoitiin tiivis 14 poteron taisteluketju noin 170 metrin matkalta. Kohteen pääsijaintieto on nyt poteron 14 kohdalla.
Tarkastuksen aikana havaittiin myös tervahauta Lokkilampi (1000047708).
Potero 14: halkaisija noin 1 metri ja syvyyttä noin 1 metri.
Poteroiden sijaintitiedot, ks. alakohteet

Rantakuja (Puolustusvarustukset)
Moderni; Rantatörmällä on erilaisia painanteita ja kaivantoja. Kaikkien niiden alkuperästä ei ole selvyyttä, mutta alueella tiedetään olleen saksalaisia linnoituskaivantoja.
Kohde A. Selvärajainen L:n muotoinen, vajaan metrin syvyinen kaivanto, pituus yhteensä vajaat 5 m.
Kohteet B ja C Pyöreänmuotoiset matalat painanteet, halkaisija noin 3 m, reunat kohoavat hieman muuta maastoa korkeammalle.
Kohde D: kolme selkeärajaista pientä kaivantoa 1 m x 0,5 m x syvyys alle 1 m rivissä, keskimmäisestä kapea noin 4 m pitkä oja rannan suuntaan.
Kohde E ja F kaksi kapeaa, matalaa, rannan suuntaista ojaa, pituus noin 10 m, ojissa paikoin jo täysikasvoista puustoa.
Arkeologi ei ole tarkastanut kohdetta.

Hyrynkangas (Asuinpaikat)
Moderni; Hyrynkankaan alue on Hyrynsalmen vanhin toisen maailmansodan aikana sotilaskäytössä ollut kasarmialue. Sen rakentaminen on aloitettu keväällä 1940. Prikaatin joukkoja toimi alueella 1940-41. Jatkosodan alettua alueelle sijoitettiin huoltolaitoksia. Alueella on ollut 242 numeroitua rakennuskohdetta. Vonkan-Koppeloniemen alueella on ollut 17 betoniperustaista asuinrakennusta. Muualla Hyrynkankaalla on ollut 9 betonipilareille ja 8 kivipilareille pystytettyä rakennusta. Puuperustaisia rakennuksia on ollut 40 kpl ja maavaraisia 145. (Lähde: Pertti Huttusen tutkimukset)
Alueelle tehtiin tarkastus lokakuussa 2018, jossa havaittiin 51 rakennuksenpohjaa, 14 kuoppajäännöstä, 10 poteronjäännöstä, 2 korsunjäännöstä, 2 kaivoa ja 4 kaivantoa. Suurin osa rakennuksenpohjista oli betoniperusteisia tai rakentamisessa oli käytetty muuten betonia. Kaikkia kuoppia ei tallennettu. ks. alakohteet

Kangaskylä (Asuinpaikat)
Moderni; Varuskunnan alue jatkosodan ajalla. Alueella on ollut 60 rakennusta ja 63 "kiinteätä telttaa". Alueelle on merkitty kaksi ampumarataa. (Lähde: Pentti Huttusen tutkimukset)
Alueelle suoritettiin pistotarkastus lokakuussa 2018. Vain murto-osa alueen jäännöksistä tarkastettiin.
Alueen tarkempi rajaaminen vaatii maastotutkimuksia.

Kannas (1000030290) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Nurmesjärven Jauholahden ja Hokoslahden väliin jäävän niemen kapean kannaksen länsipuolella erottuu laserkeilausaineistossa linnoitteita muistuttavia ilmiöitä kuten taisteluhautoja, tuliasemia ja mahdollisesti korsuja. Alueen lähiseudulla on toisen maailmansodan aikaisia linnoitteita.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Sen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Tervasalmi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Tervasalmen pohjoisranta on linnoituttu sota-aikana. Kohteen rajauksen selvittäminen edellyttää maastokäyntiä.

Tuohivaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Tuohivaaralla sijaitsee sodanaikainen puolustusasema. Laserekeilausaineistossa erottuu alueelta erilaisia kuoppia.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Tuohivaara 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Tuohivaaran kaakkoisrinteessä on sota-aikaan liittyviä puolustusrakenteita. Kohde tulisi inventoida aluerajauksen määrittämiseksi.

Syvänperänsärkkä 2 (Taide)
Moderni; Särkän päällä on kaksi lähekkäin sijaitsevaa kelopuuta. Toisessa on ristinmuotoinen pilkka ja siihen on kaiverrettu teksti HK 1940 13 3 KLO 11 A RAUHA. Toisessa puussa on suorakaiteen muotoinen pilkka, jota on laajennettu oikealta puolelta alhaalta. Tässä pilkassa lukee 1940 13 3 KLO 11 RAUHA. Kaiverrukset on ilmeisesti tehty sodan päättymisen kunniaksi.

Kellukka 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kyseessä on saksalaisten toisen maailmansodan loppupuolella rakentaman taisteluhaudan jäänteet. Ne liittyvät nykyään hylättyyn tiehen, joka kulki aikoinaan Ristijärven keskustasta kunnan hautausmaalle taisteluhaudan itäpuolella. Tie poistui käytöstä 1950-luvulla. Kesällä 1944 etelämpänä olleet saksalaisten joukot vetäytyivät Kontionmäen ja Sotkamon suunnista Ristijärvelle ja asettuivat lopulta asemiin vesistön luoteispuolelle (Arffman 2004, s. 519).
Kohteelle on tehty aluerajaukset puolustusrakenteiden sijainneista vuoden 2015 inventointiraportin tietojen perusteella.

Tornionkangas (Kulkuväylät)
Historiallinen; Mahdollinen Vuokin reitin sivureitti, joka oli melko vaikeasti maastossa havaittavissa. Polku on merkitty ensimmäisen kerran 1910-luvun metsätalouskarttaan ja näkyy vielä 1970-luvun peruskartassa.
Polku kulkee kohdepisteestä kohtisuoraan pohjoiseen, rantaan asti. Polun länsipuolella on kuopanne ja hieman kauempana lännessä pilkkapuu ja merkkipuu. Ks. tarkemmin alakohteet.
Polku on säilynyt Torniojärven rantaterassilla, mutta tuhoutunut kankaan päällä luultavasti aiempien metsätöiden seurauksena. Polun kohdalla kulkee kankaalla melko leveä metsäkoneen ajoura. Kuviolla on ilmeisesti suoritettu väljennyshakkuu 1990-luvulla, jolloin ura on luultavasti syntynyt. Uran varrella ei ole puissa pilkkoja.
Tornionkankaan etelärinteellä on säilynyt heikosti erottuva polku, joka johtaa kohti joenrantaa.

Rykmentintie (Kulkuväylät)
Historiallinen; Nuolivaaraa pitkin kulkee itä–länsi -suuntainen Rykmentintie. Tie on puna-armeijan tekemä vuonna 1944 rauhanteon jälkeen. Joukkojen tarkoitus oli ahdistaa perääntyviä saksalaisia. Tietä pitkin tuli ilmeisesti noin 1500 miestä ja jonkin verran ajoneuvoja sekä tykkejä. Paikalle on merkitty polku jo vuonna 1941 painettuun taloudelliseen karttaan, joten
kyseessä näyttää olleen vanhan kulkureitin parantaminen armeijan käyttöön sopivaksi. Rykmentintietä on sittemmin parannettu metsänkorjuuta varten ja paikoin tien linjaustakin on muutettu. Tien alkukoordinaatti Tapionkankaalla 7170019/646572, loppukoordinaatti valtakunnan rajalla 7169615/647188. Tien varressa on pilkkapuita, joista yksi on kohteelle merkityn koordinaattipisteen kohdalla. Kaksi muuta pilkkapuuta on merkitty alakohteiksi.

Saarisuo 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Mahdollinen kulttuuriperintökohde. Lidar-aineiston perusteella paikalla saattaa olla juoksuhauta. Kohdetta ei ole tarkastettu.

Aittokoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Emäjoen pohjoisrannalla, noin kilometrin Aittokosken voimalasta etelälounaaseen, sijaitsee kivistä rakennettu veneenvetomöljä, joka on voimalaitosrakentamisen seurauksena jäänyt kuivalle maalle. Möljä on rakennettu hätäaputöinä 1900-luvun alussa. Möljän keskikohdalla on rannalla laavu. Möljä on huolellisesti ladottu ja se on päältä, vaakasuoralta osalta noin 8 metriä leveä. Laavun kohdalla möljän isossa kivessä on metallirengas.

Kyynäspää (Kulkuväylät)
Historiallinen; Jalonhaaran ja Ämmänhaaran vesireitit yhdistyvät Kyynäspäänniemen kohdalla. Niemen kärjessä on lähes pohjois-eteläsuuntainen kivirakenne, joka on kesäaikaan osittain veden peitossa. Kivirakenne on leveydeltään 4,2 metriä ja se on ladottu niin, että kiveyksessä on loiva tasainen sivu Jalonhaaran uoman suuntaan. Kyseessä saattaa olla möljä tai uittoon liittyvä ohjausrakenne.

Jalonkoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Jalonhaarassa, sen etelärannalla, kulkee matala, kivistä ladottu möljä. Möljä on merkitty kaavaan sm-1 -tunnuksella. Länsipäässä möljän linjaus poikkeaa nykyisestä rantalinjasta ja möljän loppupää kulkee veden alla.

Laajanlahti (Luonnonmuodostumat)
Historiallinen; Kajaanin keskustasta kaakkoon, Sotkamontien itäpuolella sijaitsee metsikössä lähde. Lähteelle on rakennettu puusta kehikko ja rakenteita, joiden päällä seisomalla veden ottaminen on helppoa. Kehikon päällä on saattanut olla kansi (kehikossa on sarana kiinni). Osa puurakenteista on melko uusia, mutta osa näyttää vanhemmilta.

Roukajärvi Rinteenlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Roukajärven länsipäässä, matalassa, soistuneessa rantatörmässä, jossa on rehevää kasvillisuutta. Rantatörmän yläpuolella on venevajan jäännös: melko lahonnut ja sortunut hirsikehikko, mitat noin 4 x 2,5 m, sen päällä on sortuneen katon riukuja ja lautaa, rakenteiden alla on noin 4 m pitkän puuveneen osia, jotka nekin ovat pahasti lahonneet.

Roukajärvi Myllylahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Roukajärven länsipäässä Myllyojan niskassa ja niskasta n. 10 m lounaaseen. Puron niskassa on noin 5 m pitkä, 0,7 m leveä ja n. 40 – 60 cm korkea kivipato; sen sivuilla on vielä osa tukihirsistä säilynyt. Kyseessä voi olla paisepato. Siitä 10 m lounaaseen on toinen pienempi pato, pituus noin 2 m. Puron poikittaissuunnassa on asetettu kaksoisrivi isoja kiviä ja välit täytetty pienillä kivillä. Padon takia virtaus patojen välissä on huomattavasti pienempi ja vedenpinta n. 10 cm normaalia korkeammalla.

Roukajärvi Kurkisenniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Roukajärven itäpuolella Kurkisenniemen länsirinteellä. Moreeniharjanne, loiva länsirinne, harvennettua nuorta kasvatusmetsää.
Noin 50 m rannasta itään on sortunut maakellari, läpimitta 4,5 m, kuopan mitat ovat n. 2 x 1,4 m ja syvyys yli 1,2 m. Sisäänkäynti länsipuolella on sortunut, rakenne on aluskasvillisuuden peittämä. Vuoden 1974 peruskarttaan on merkitty kellarista länteen lähelle rantaa talousrakennus, josta ei havaittu merkkejä.

Kalettomantori (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kainuun Museolle ilmoitettiin kiviröykkiö, jonka päältä on ajettu metsäkoneella. Paikalliset pitävät sitä hautaröykkiönä ja sitä on kaiveltu aarteiden toivossa. Paikalla on muistikuvien mukaan ollut myös kivikehä. Röykkiö on hajotettuna noin 3 x 3 metrin kokoinen. Sen eteläpuolella on saman kokoinen kuoppa, jonka syvyys on noin metrin. Kuoppa on resentti.

Kynäkoski 1 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kynäkosken maapadon koillispuolella on Jalonhaaran etelärannalla pätkä kiveystä. Kivet ovat rannalla, ladottuna korkeammaksi rakenteeksi. Latomuksen koillispäässä on maakivi/kallio, johon on kiinnitetty metallirengas.

Kynäkoski 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Jalonhaaran etelärannalla kulkee Kynäkosken maapadon ja siitä länteen olevan maapadon välillä kivirakenne. Siihen liittyy paikoitellen lahoja puurakenteita. Länsiosassa Jalonhaaran uomassa kulkee useita rinnakkaisia kivirakenteita. Etelärannalla on Jalonhaaran uomaan nähden poikittainen kaivanto, jonka pituus on noin 15 metriä, jonka kohdalla kiveyksessä on aukko.

Patokoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Patokosken maakannaksen ja siitä itään olevan maakannaksen välillä kulkee Jalonuoman etelärannalla kivirakennelma, jonka länsipää on upoksissa veden alla. Kiveys on nähtävissä vedessä ja kiveykseen liittyy mahdollisesti puupaaluja, jotka törröttävät vedestä.

Tuliharjun linnoitteet (Puolustusvarustukset)
Moderni; Tuliharjun niemellä erottuu laserkeilausaineistossa taisteluhaudoilta ja tuliasemilta vaikuttavia ilmiöitä. Lähistöltä tunnetaan toisen maailmansodan aikaisia linnoitteita.
Aluetta ei ole tarkastettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on luonteeltaan suuntaa antava.

Jokikangas (1000031264) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Jokikangas-nimisen maaston kohouman länsipäässä erottuu laserkeilausaineistossa taisteluhautaa sekä tuliasemaa tai majoituskorsua muistuttavia ilmiöitä. Kohteen lähistöllä on runsaasti toisen maailmansodan aikaisia linnoitteita.
Kohdetta ei ole tarkistettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Iso Valkeislampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Ison Valkeislammen luoteispuolella, Saunajärventien pohjoispuolella erottuu laserkeilausaineistossa mäen itä- ja pohjoisreunalla taisteluhautaa ja tuliasemia muistuttavia ilmiöitä. Saunajärventien ympäristö linnoitettiin toisen maailmansodan aikana.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on luonteeltaan suuntaa antava.

Latvavaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Latvavaaran eteläosassa, Nurmestien kummallakin puolella erottuu laserkeilausaineistossa noin 50 erikokoista kuoppaa, jotka ovat ilmeisesti toisen maailmansodan aikaisia varustuksia.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Sen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.
Vuoden 2021 inventointiraportissa todetaan: "Kohde tarkastettiin maastossa n. 20 m leveydeltä, Nurmestien molemmin puolin. Latvavaaran eteläosan rinne on moreenipohjaista mäntymetsää, jossa on runsaasti erimuotoisia kuoppia ja rakenteita. Maastossa näkyvien rakenteiden todettiin olevan puolustusvarustuksia (korsuja sekä mahdollisesti tuliasemia), perustuen näköhavaintoihin sekä koekuoppiin. Näistä kuusi on aivan nykyisen Nurmestien pientareen vieressä, mistä huolimatta ne vaikuttavat olevan päällisin puolin ehjiä." ks. Alakohteet (Nurmestietä lähinnä olevien korsujen sijaintitiedot)
Arkistotutkimus 2022: Metsänkäyttöilmoitukseen liittyen on Lidarin avulla annettu paikkatiedot lukuisille puolustusvarustuksille. Alakohteita korsu 8 - korsu 39 ja juoksuhauta ei ole tarkastettu maastossa.

Klemetti (Puolustusvarustukset)
Moderni; Klemetin talon itäpuolella, Saunajärventien kummallakin puolella erottuu laserkeilausaineistossa kuoppia, jotka ovat todennäköisesti toisen maailmansodan aikaisia linnoitteita. Alueella on taisteltu talvisodan aikana.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Sen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Nerselinlampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Nerselinlammen eteläpuolella erottuu laserkeilausaineistossa toisen maailmansodan aikaisia taisteluhautoja muistuttavia ilmiöitä. Kohde on kahdessa osassa. Pohjoispuolentie-nimisestä tiestä, pisteestä P=7118037, E=608671 (ETRS-TM35FIN) alkaa koilliseen suuntautuva, 140 m pitkä kaivanto, joka saattaa olla panssarivaunun kaivantoeste.
Kohdetta ei ole tarkistettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava. Mahdollista panssarivaunun kaivantoestettä ei ole rajattu paikkatietokantaan.

Koukkuniemi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Alasenjärven Koukkuniemessä on toisen maailmansodan aikaisia taisteluhautoja, asemia ja suojia. Alueen varustukset on merkitty loppuvuodelle 1940 ajoittuvaan sotilaskarttaan.
Kohdetta ei ole tarkistettu maastossa. kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Myllykalliot (Puolustusvarustukset)
Moderni;

Löytövaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Löytövaaran talon pohjoisen puoleisella alueella näkyy laserkeilausaineistossa useita kymmeniä kuoppia, jotka ovat ilmeisesti toisen maailmansodan ajalta.
Aluetta ei ole tarkastettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Saarivaara (Puolustusvarustukset)
Moderni; Riihivaaran Saarivaaran talon pohjoispuolella erottuu laserkeilausaineistossa kymmeniä kuoppi, jotka saattavat olla toisen maailmansodan varustuksia.
Kohdetta ei ole tutkittu maastossa. Kohteen rajaus perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Joutenlampi (1000031284) (Taide)
Moderni; Joutenlammen itärannasta noin 400 m itäkaakkoon ja raja-aukosta 25 m Suomen puolelle on rajamies Vilho Laitisen muistomerkki, joka on pystytetty syksyllä 1938. Muistomerkki on merkitty peruskartalle.
Rajamies Vilho Laitinen (s. 25.5.1905 Kangasniemi) ammuttiin Joutensuolle 16.3.1933 partiomatkalla Kuhmon Kannaksen vartiolta Kuhmon Korkanan vartiolle. Hän oli liikkeellä yksin. Alikersantti Matrisin partio ampui hänet rajasta noin 50 metrin päässä. Tämän jälkeen rajapartioinnissa oli mukana aina vähintään kaksi miestä.

Antinlahti (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paltamon Melalahdessa, Oulunjärven Antinlahden pohjoisrannalla. Rakennusjäännös on nykyisen kesämökin pihapiirissä. Rakennusjäännöksen koko on 5,2 x 2,5 metriä ja se on koillinen-lounassuuntainen. Rakennuksesta on jäljellä kiveys, joka erottuu maastosta suorakaiteen muotoisena. Rakennusjäännöksen päällä kasvaa suurehko mänty. Rakennusjäännöksen etelänurkassa on liuskekiviä. Rakenteessa havaittiin betonia, mutta rakennetta tutkittaessa todettiin sen keskittyvän vain pintakerrokseen. Se on mahdollisesti tullut kohteeseen myöhemmin.

Könkäänkoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Uittorännin ja uittopadon jäänteet. Uittorännin pituus on arviolta 50 m. Uoman molemmin puolin ja sen pohjassa on puunrungoista tehdyt vahvat rakenteet. Kiviä on raivattu uoman reunoille. Padon kohdalla on nähtävissä poikittaisia puurakenteita. Uittorännin puurakenteet ovat vielä kohtuullisen hyvässä kunnossa.

Huotarinhaudanaho 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Huotarinhaudanahon kaakkoisrinteessä Vuokin reitin eteläpuolella nuoressa ja tiheässä mäntymetsässä sijaitseva taistelukaivanto on noin 25 metriä pitkä ja J-kirjaimen muotoinen. Kaivannossa on valli kaakon suuntaan.

Pöppölä 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 2017 inventointi: Pöppölän päärakennuksesta n. 100 luoteeseen on komea kylmämuurattu navetan kivijalka, mitat n. 9 x 5,5 m, korkeus vajaa metri. Vuoden 1859 uusjaon kartalle on merkitty rakennus suunnilleen sen kohdalle.

Metsärinne (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Vuoden 2017 inventointi:
Vanhalla metsittyneellä peltoalueella on 3 viljelysröykkiötä, mitat 3,5 – 4,5 x 2,5 – 3 m, korkeus 0,5 – 0,7 m. Alueella kasvaa yli 80 vuotta vanhaa mäntymetsää.
Vaikutusten arvio: s-merkintä.

Niskajoki (Teollisuuskohteet)
Moderni; Kohde sijaitsee Kuhmon Ylä-Vieksin kylässä Niskajärvestä laskevassa Niskajoessa. Noin 560 metriä Niskajoen luusuasta alavirtaan on melko hyvin säilynyt uittoränni. Ollut luultavasti käytössä 1950-luvulla. Uittorännin pituus on noin 40 metriä. Siinä virtaa vielä vettä. Kiinnityksiin on käytetty niin rautaa kuin puutappejakin.
Uittorännin alkupäästä haarautuu toinen uoma kaakkoon, joka kulkee varsinaisen uoman rinnalla. Tämän pituus on noin 53 metriä. Se leveys on noin metri. Uomassa ei ole vettä kuin vasta loppumetreillä. Uittorännin yläpuolella olevasta puron mutkasta haarautuu, rännin osittain koillispuolelta ohittava uoma, jossa on vettä.

Mökinnurmi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pienen Sotkamojärven itäpuolella, noin 2 km Sotkamon kirkosta itäkoilliseen, matkaa torpan jäännöksiltä rantaan on noin 200 metriä. Järven rannalla on muutamia mökkejä. Mökinnurmi on merkitty peruskarttaan. Maaperä on rehevää entistä peltoa ja torpan piha-aluetta. Puusto on sekametsää, pensaita ja ruohoa, alueella on harvennettu puustoa, mikä aiheuttaa hetkellisesti aluskasvillisuuden kasvua valon lisääntyessä. Juholankylä sijaitsee noin kilometrin torpan paikasta itään, kylän pellot ulottuvat torpan tuntumaan. Tie paikalle kulkee Juholankylän kautta, paikalle pääsee myös veneellä.
Torppa on merkitty 1800-luvun puolessa välissä tehtyyn pitäjänkarttaan. Paikalla on säilynyt navetan pohja, joka näkyy kahtena vierekkäisenä kuoppana maastossa. Toisen kuopan halkaisija on nelisen metriä, toisen pari metriä. Torpan paikka hahmottuu maanomistajan mukaan keväällä neliskanttisena, hitaammin sulavana alueena. Torppaan on liittynyt ilmeisesti kiuas, jonka kivet ovat vielä kasassa torpan vieressä, Maanomistaja on siirtänyt kiviä hieman tutkiessaan niiden kohtaa. Paikalla on lisäksi lähde, jonka Metsäkeskus on aikonut kunnostaa kesällä 2018. Myöhemmistä rakenteita metsässä on lahoava lato.
Rannasta on löytynyt 1950-luvulla keihäänkärki, joka on sittemmin hukkunut. Torpan paikalta maanomistaja on löytänyt rautaisen padan palasia ja ikkunalasia.

Myllylä (1000032139) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ylä-Vieksin kylässä Hiidenkosken alaosassa, kosken itärannalla Myllylän tilan rannassa.
Pystyssä olevan myllyrakennuksen pohjoispuolella on hyvin säilynyt betonipato, joka yltää itärannalta kosken keskivaiheille. Pato kaartaa myllyn pohjoispuolelta viistosti luoteeseen. Paikalle on merkitty mylly vuoden 1847 pitäjänkartalle ja vuoden 1863 isonjaon kartalle.
Pystyssä oleva 2-kerroksinen myllyrakennus on hyväkuntoinen. Rakennus on pystylaudoitettu ja siinä uusittu peltikatto. Mahdollisesti vanhimmat osat ovat 1800-luvun puolivälin tienoilta. Paikalle on merkitty mylly vuoden 1847 pitäjänkartalle ja vuoden 1863 isonjaon kartalle. Myllyn eteläpuolella erottuu n. 15 metrin matkalla hajonnutta johdinaitaa.

Luontokeskus (Puolustusvarustukset)
Moderni; Korsu on rakennettu aivan Hossa luontokeskuksen tuntumaan, järven jyrkkään rantarinteeseen, viitisen metriä rannasta ja satakunta metriä keskuksen päärakennuksesta. Välittömästi korsun raunioiden vieressä kulkevat portaat laiturille. Rinne samoin kuin Luontokeskuksen lähimaastot muutenkin ovat kuivaa hiekkaista maastoa, jossa kasvaa lähestulkoon ainoastaan mäntyjä. Ranta nousee jyrkästi. Sen yläpuolella kangas polveilee loivapiirteisenä. Rinne on osittain sortunut korsun yläpuolella, maan pintaa peittää lähinnä vahva neulaskerros. Korsu on jatkosodan aikainen kalastuskomennuskunnan majoituskorsu. Ainoastaan liesi ja osa perustuksia on kuopan lisäksi säilynyt.
Rakennelman pohja on noin 4 x 5 metriä siten, että pitempi sivu on rannan suuntainen. Vankka uuninpohjakiveys on rakennuksen rannan puoleisessa nurkassa, josta sisäänkäynti korsuun on myös ollut. Korsun rakentamisessa on jyrkän rinteen maaston muotoa käytetty hyväksi. Peräseinä on kaivettu noin metrin syvyyteen, etuseinää on nostettu hieman rinteestä. Kaikkien neljän seinän hirsiä on edelleen näkösällä. Ne ovat jykeviä, päät ovat sahattuja. Salvokset eivät ole mitenkään erityisen huolella tehdyt. Uunikiveys on nykyisellään noin metrin korkuinen kasa, joka on levinnyt pitkälle alarinteeseen. Osa kivistä voi kuulua korsun alareunan pengerrykseen. Kiveys vaikuttaa alun pitäen olleen halkaisijaltaan noin puolitoistametrinen, vaikka täyttä varmuutta asiasta ei olekaan. Korsusta romahtaneita hirsiä lahoaa myös rakennuksen ulkopuolella.

Pikku Tolosenvirta (Teollisuuskohteet)
Moderni; Uittotammi 1 sijaitsee Pikku Tolosenvirran koillisnurkassa, kapeassa salmessa, jossa yhtyvät Tolosenlammen ja Pikku Tolosenvirran vedet. Tammen kohdalla salmi on noin 20 metriä leveä. Salmi virtaa vuolaasti paikalla kohti etelää, josta vedet purkautuvat idempänä koskipaikan kautta Lounatkoskeen. Pohjoisessa Tolosenlammesta virtaa toinenkin uoma kohti Lounatkoskea. Täällä on rakennettu kevytrakenteinen silta vanhojen uittorakenteiden varaan (uittotammi 2). Tämän rakenteen ja tammen välisellä kangaskaistaleella polku kulkee selkeästi ihmisvoimin tehdyn pengerryksen päällä. Sitä on ilmeisesti uittotöissä tarvittu, sillä kangas on kosteahkoa sekametsää.
Uittotammi 1 on jykevärakenteinen hirsistä, kivitäytteestä ja peltistä koottu rakennelma. Se näyttää muodostuvan neljästä kivitäytteisestä arkusta, jotka ovat pari metriä leveät ja kuutisen metriä pitkät. Arkut on rakennettu virran suuntaisiksi. Länsirannan arkut ovat parempikuntoisia, itäisimmästä on lähinnä kiveystä jäljellä. Arkut ovat huolellisesti salvottuja, ja niitä tukee sivustoilta kaksin puolin neljän pystyhirren muodostama pilari. Hirret on kiinnitetty tukevilla pulteilla toisiinsa. Ilmeisesti neulapadot (sulut) ovat olleet kiinnitetyt näihin pylväisiin, sillä arkkujen väliin jää 5 - 6 metriä virtaavaa vettä. Arkuista on parhaimmillaan veden pinnan yläpuolella 6 - 7 hirsikertaa, mikä luonnollisesti vaihtelee riippuen veden korkeudesta.
Uittorakenteet liittyvät Hossan alueen uittoihin 1900-luvun aikana.

Vääkiö 1 (Kulkuväylät)
Moderni; Kohde sijaitsee molemmin puolin nykyistä rataa. Paikalla on sijainnut saksalaisten jatkosodan aikana rakentaman kenttäradan junanvarusteluasema, nimeltään Vääkiö I. Tänne, kuten myös Vääkiö II, suomalaiset olivat ehtineet rakentamaan asemarakennukset ennen sodan syttymistä. Jatkosodan aikana saksalaiset käyttivät Vääkiö I teknillisenä asemana. Sinne keskitettiin liikkuvan kaluston huolto- ja korjaustoiminta. Sinne rakennettiin liikenteenohjaustiloja, veturihenkilökunnan majoitustiloja, veturitalleja ja varastoja. (Huttunen; Kalliomäki 1975, 38 ja Haro 1990, 24). Maastossa vielä näkyvissä kahdet betoniperuksen rauniot, rakennuksen- ja teltanpohja, ampumapesäke, kaivo, tulisijan raunio ja veturien kääntöpaikka eli raidekolmio. (Huttunen Pertti 2009) Kohteen lähellä olevat puolustusvarustukset (Hauta-aho) liittynevät tähän kohteeseen.

Vääkiö 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee Leväkosken tien lounaispuolella Junnojoen mutkassa, pääosin nykyisen rautatien länsipuolella. Paikalla on toiminut jatkosodan aikana saksalaisten rakentaman kenttäradan tavaraliikenne asema. Nykyisen rautatien itäpuolella olevat kohteet ovat pääosin tuhoutuneet. Pertti Huttusen aineiston mukaan tavaraliikenneaseman yhteydessä oli vankileiri sekä saksalaisten rakentajapataljoona 429 K:n 1. komppanian komennuskunnan tukikohta.
Maastossa on jäänteitä vielä poteroista ja taisteluhaudoista. Sotavankileiristä on näkyvissä useita rakennuksenpohjia, pitkänomaisia kohoumia, leiriin johtaneen tienpohja, kuoppia, tallikatoksen paikka. Paikalla on suomalaisten radanrakentajien pystyttämä muistokivi venäläisille sotilaille. ks. alakohteet.

Syrjä (Kulkuväylät)
Moderni; Kolmiloukko nimisen järven länsipuolella on ollut jatkosodan aikana saksalaisten rakentaman kenttäradan asema. Pertti Huttusen arkistotietojen mukaan rakentamisesta vastasi Rakentajapioneeripataljoona 429 K:n 2. komppanian komennuskunta. Työvoimana oli sotavankeja, joille oli eristetty piikkilanka-aidalla noin puolen hehtaarin suuruinen alue radan itäpuolelle, noin 50 m pohjoiseen Tervajoesta. Maastossa on Huttusen mukaan nähtävissä jäänteitä useiden rakennusten pohjista (esim. veturien huoltorakennus, toimisto), Tervajoen siltaraunio, kolme taisteluhautaa sekä sotavankien hauta. Siltaraunion pohjoispuolella on noin 114 metriä kenttäradan ratapengertä ja lisäksi kolme taisteluhautaa radan itäpuolella. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Leirikeskus (Taide)
Historiallinen; Ärjänsaaren koillisranta. Mäntyä kasvava rantavyöhyke, hiekkakangas. Kyseessä on halkaisijaltaan noin 35 sentin paksuinen mänty, joka sijaitsee noin 15 metriä rannasta itään. Männyn pohjoiskylkeen on veistetty noin 10 senttiä leveä, osin umpeen kasvanut pilkka, joka sijaitsee noin 65-140 sentin korkeudella maasta. Pilkka on kyljestynyt 6 senttiä. Pilkan keskellä on kaksi leimaa (ks. kuvaliitteet), jotka sijaitsevat suurin piirtein allekkain noin metrin ja 1,1 metrin korkeudella. Ylemmän leiman vasemmalla puolella on kaiverrettuna kirjaimet A ja H. Ne sijaitsevat allekkain.
Kyseessä on hakkuita varten leimattu puu, mutta jostain syystä puu on jäänyt kaatamatta.
1907 saaressa oli isot hakkuut, josta puuta toimitettiin Kajaani Oy:lle. Leimamerkin tulkinta voisi antaa paremmin ajoituksen ko. kohteelle. Kantapuun leimakirveskokoelmasta sitä ei kuitenkaan löytynyt.

Leirikeskus 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tasainen mäntykangas, rantatörmän päällä, noin 20-30 metriä rannasta.
Ärjänsaaren itäpään pohjoisranta. Kyseessä on kaakko-luode suuntainen betoniperustus, joka on täysin sammalen ja puolukanvarpujen peitossa. Ympäristössä kasvaa mäntyjä, mutta perustuksen päällä lehtipuita, kuten leppää. Perustuksen koko on noin 8 x 16 metriä ja sen kaakkoispäässä on kaksi neliskanttista betonista tehtyä 1 x 1 metrin kokoista alustaa, jotka lienevät tulisijan pohjia. Perustuksen kohdalla näkyy myös tiiltä ja kattohuovan paloja. Paikalla on käynyt metallinpaljastimen käyttäjä, joka on oli jättänyt jälkeensä muutamia tuoreita kaivuukuoppia. Yhden kohdalla oli ruostunut säilykepurkin kansi.
1900 -luvulla rakennetun tulisijallisen rakennuksen perustus. 8.6.2017 tapasin saarella
retkeilijän, joka kertoi useana kesänä majailleensa saaren itäpäässä sijaitsevassa leirikeskuksessa. Hän tiesi kertomani perustuksen paikan ja oli kuullut, että nykyinen leirikeskus olisi purettu ko. perustuksen päältä ja siirretty nykyiselle paikalleen. Se oli aikanaan rakennettu metsätyökämpäksi. Saarella tiedetään olleen isoja hakkuita ainakin 1900 -luvun alkupuolella.

Palo (Alusten hylyt)
Moderni; Ärjänsaaren länsikärjen lounaisosa. Rantakivikkoa, saaren puolella jyrkkä
rantatörmä ja männikköä. Kyseessä on teräsrunkoisen ja lautakylkisen hiekkaproomun keulaosa. Puuosat ovat suurimmaksi osaksi hävinneet, mutta kyljissä ja kannella on vielä jäljellä jonkin verran niittaamalla kiinnitettyjä lautoja, joiden välissä näkyy edelleen tiivistysrivettä. Rautarunko ja siihen kiinnittyneet niitit ovat ruosteisia ja hylyn pääosan ympäristössä näkyy jonkun verran siitä irronneita metalliosia. Hylyn tarkkoja mittoja ei tullut mitattua, mutta se on kooltaan suunnilleen 4-5 metriä pitkä, ehkä kolmisen metriä leveä ja saman verran korkea.
1920-30 -luvuilla Ärjänsaaresta kuljetettiin hiekkaa kahdella proomulla Kajaani Oy:n
tehtaille laajennustöihin ja tiilitehtaalle raaka-aineeksi. Proomuista toinen upotettiin aallonmurtajaksi ko. paikalle. (Heikkinen 2002, 107-108).

Säippä (Alusten hylyt)
Moderni; Kohde sijaitsee veden alla Säipässä sijaitsevan laiturin pohjoispuolella ja on
merkitty poijuin, jotta kukaan ei vahingossa loukkaa itseään tai venettään vedenalaiseen hylkyyn. Kyseessä on Ärjänsaaressa 1920-30 -luvuilla hiekankuljetuksessa käytetyn proomun
hylky, joka tietojen perusteella on upotettu laiturin perustaksi paikalle vuonna 1952 ja jonka päälle rakennettua laituria on tästä johtuen kutsuttu Olympialaituriksi. Nykyisin ko. laituria ei enää ole. (Heikkinen 2002, 107-108).

Tuppurinaho 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Tuppurinahon etelärinteessä on useita toisen maailmansodan tapahtumiin liittyviä poteroita ja muita kuoppia Vuokin reitin polun molemmin puolin

Lumilampi 2 (Kulkuväylät)
Moderni; Paikalla on säilynyt noin 700 metriä saksalaisten jatkosodan aikana tekemää kenttäradan pohjaa. Tällä pätkällä on kolme siltaa, joista on vielä jäänteet nähtävillä.
Kenttäradan pohjaa on todennäköisesti pieni pätkä näkyvissä Käkiahontien ja nykyisen radan välissä pohjoisen-eteläsuuntaisesti. Nykyisen radan itäpuolella kenttäradan pohja jatkuu samassa linjassa ensin hieman epämääräisenä ja sitten selkeänä maa-/kallioleikkauksena noin 70 metriä. Tämän jälkeen on korotettua kenttäradan pohjaa noin 190 metriä ja tällä matkalla on kaksi sillan paikkaa. Tätä seuraa noin 40 metrin matala maaleikkaus. Tämän jälkeen pohja on kevyesti korotettua ja matkalla on sillanjäänteet. Loppu osa kenttärataa pohjoiseen on pientä maaleikkausta, kunnes kenttärata päättyy nykyisen radan korotukseen.

Lipon asema (Kulkuväylät)
Moderni; Saksalaisten jatkosodan aikana rakentama, kenttärataan liittyvä, Lipon asema. Käkiahontien länsipuolella, noin 230 metriä nykyisen rautatien ja tien risteyskohdasta luoteeseen on kuoppajäänteitä sekä mahdollisesti kahden rakennuksen jäänteet. Tien itäpuolella on teltan pohja sekä kuoppajäänne.
Tien länsipuolella, johon koordinaattipiste osoittaa, on tasoitettua ja osin korotettu maa-alue, jonka koko on noin 5,6 x 16 metriä. Maa-alue on Käkiahontien suuntainen eli kaakko-luode-suuntainen. Sen länsinurkassa on kuoppajäänne 2. Tällä kohtaa on todennäköisesti ollut Lipon asemarakennus, jonka mittasuhteet ovat arkistotietojen mukaan olleet 6,5 x 5,38 metriä, joista 6,5 on tien suuntainen.

Kapeatharjut (Kulkuväylät)
Historiallinen; Salmijärven länsipuolella laajoilla hiekkadyynialueella ja hiekkaharjulla nykyisen metsätien kohdalla.
Nykyisen metsätien kohdalla kulkee vanha tielinjaus, jonka kohdalla on kulkenut tie Kuluntalahdesta Paltaniemeen. Tielinja on merkitty 1800-luvun kartoille. Usean sadan vuoden aikana vanha tielinjaus on paikoin muodostanut holvimaisen uran hiekkamaastossa, tarkastetulla alueella tieuran syvyys alkuperäisestä maanpinnasta oli enimmillään reilusti yli 1 m.

Konapinkoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ala-Vieksin kylässä Kellojärvestä Murtojärveen laskevassa Konapinkoskessa. Kyseessä on kosken ohitusta varten rakennettu vetotie, jota on myös hyödynnetty tukkien uitossa. Vetotie on rakennettu hirsistä ja kivistä. Hirsiarkuista on vielä jotakin jäljellä. Rakenne on noin 185 metriä pitkä.

Konapinkoski 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ala-Vieksillä Konapinkosken yläpuolella- ja kosken alaosassa pohjoisrannalla.
Kuvaus: Kolme kiinnitysrengasta, joista kaksi pohjoisinta on pultattu n. 2,5, m kokoiseen ja n. 60 cm korkeaan maakiveen. Kolmas sijaitsee kosken alaosassa ja se on pultattu rantakallioon. Renkaat ovat läpimitaltaan n. 20 cm. Ne liittyvät uittotoimintaan.

Suo-Peura (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ladottu kivikasa. Todennäköisesti koonillinen kiviraunio, joka on tehty maanmittauksen tarpeisiin. Kiviraunio on hajonnut ilmeisesti metsäkoneen ajettua sen yli. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Iiliänvaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ladottu kivikasa. Mahdollisesti maanmittausta varten tehty niin sanottu koonillinen kivilatomus. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Immola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Immola sijaitsee Paltaniemellä Pappilanniementien varressa. Talo on Paltaniemen vanhimpia ja asuttu jo 1600-luvulla. 1700-luvun alussa talo toimi pitäjän kirjurin asuntona ja sen jälkeen siinä asui kihlakunnan tuomari. Talon länsipuolella sijaitsevalta pellolta metallinetsijät ovat löytäneet mm. 1600-luvulle ajoittuvia kolikoita (tieto Kainuun museosta). Immolan talon rakentamattomilla alueilla ja lähipelloilla voi olla jäänteitä 1500–1700-lukujen asutuksesta.
Pihapiirin eteläosassa on vuonna 2024 tehty metallinetsintää, jonka vanhimmat selvästi ajoitettavat löydöt ovat Kristiinan 1/4-äyrejä (Ilppari ILM31267, ILM31269).

Kemilä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kemilän talo sijaitsee Paltaniemellä Juusolanlammen rannassa. Lammen ja talon välissä kulkee Hämeentie. Kemilä on ollut asuttuna viimeistään 1700-luvun alkupuolelta asti. Kemilän eteläpuolisella pellolta ovat metallinetsijät löytäneet 1600-luvulle ajoittuvia kolikoita. Kemilän talon rakentamattomilla alueilla ja lähipelloilla voi olla jäänteitä 1500–1700-lukujen asutuksesta.

Juusola (1000033047) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Juusola sijaitsee Paltaniemellä Hämeentien varressa. Juusola on Paltaniemen kantatiloja 1560-luvulta asti. 1700-luvulla paikalla asui Hurskaisia ja taloa kutsuttiin Hurskaalaksi, mutta isonjaon aikana 1800-luvun lopulla nimi muuttui Juusolaksi. Juusolan talon rakentamattomilla alueilla ja lähipelloilla voi olla jäänteitä 1500–1700-lukujen asutuksesta.

Sutela (1000033048) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Sutela sijaitsee Paltaniemen pohjoisrannan tuntumassa, Sutelantien varressa. Sutela on perustettu 1600-luvulla. Se oli Paltamon kirkkoherran hallinnassa vuoteen 1701 asti ja yksityisomistuksessa vuoteen 1789 saakka, jolloin siitä tehtiin sotilasvirkatalo. Sutelan viereisiä peltoja käytettiin äkseerauskenttänä. Talossa asui maakapteeni Löthman vuosina 1789–1808. Löthmanin kuoleman jälkeen Suomen sodan päätyttyä talo pysyi talonpoikien manttaalikunnan hallinnassa. Sute-lan talon rakentamattomilla alueilla ja lähipelloilla voi olla jäänteitä 1600–1700-lukujen asutuksesta.

Sivola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Sivola, nykyinen Taunola, sijaitsee Paltaniemellä Pappilanniementien varressa. Se on perustettu 1600-luvulla, isäntänä mainitaan Matti Olavinpoika. Talo toimi kappalaisen virkatalona 1760–1937. Tien toisella puolella on Immola, jonka pää-rakennus on Paltaniemen vanhimpia rakennuksia. Metallinetsijät ovat löytäneet viereisiltä pelloilta 1600–1700-luvuille ajoittuvia kolikoita. Talon rakentamattomilla alueilla ja lähipelloilla voi olla jäänteitä 1500–1700-lukujen asutuksesta.

Pappilaniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pappilanniemi sijaitse Paltaniemellä Kirkkoniemen ja vanhan hautausmaan eteläpuolella. Nykyinen pappila on rakennet-tu vuonna 1836 vanhan pappilan paikalle, joka oli rakennettu vuonna 1723. Nykyisin pappila on yksityisessä omistukses-sa. Paikalla on todennäköisesti sijainnut aiemminkin pappila. Vuoden 1650 Klaus Klaunpojan karttaan on ainakin merkitty rakennus, joka voisi olla pappila. Pappilanniemi sijaitsee 1500-luvun hautausmaan vieressä, paikalla on myös ollut kirkko, joka on sortunut järveen, toinen kirkko tuhoutui maanjäristyksessä. Sen jälkeen rakennettiin Paltaniemen nykyinen kirkko vuonna 1726. Pappilanniemellä ja viereisillä alueilla voi olla löydettävissä merkkejä 1500-luvun uudisasutuksesta ja myöhemmästä historiallisesta asutuksesta.

Mattila (1000033051) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Mattila sijaitse Paltaniemellä Pappilanniementien varressa, hieman Kirkkoniemen vanhan hautausmaan itäpuolella. Mat-tila on perustettu viimeistään 1600-luvun puolivälissä, jolloin sen isäntänä oli Ransu Kähkönen. Vanhan hautausmaan läheisyys ja viereisiltä pelloilta metallinetsijöiden löytämät 1600-luvun rahat viittaavat siihen, että rakentamattomilla piha-alueilla ja pelloilla voi olla jäännöksiä 1500-1600-lukujen asutuksesta

Kaarneenkoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kuhmon Nivakylässä sijaitsevassa Kaarneenkoskessa on möljänjäänteitä. Tie- ja vesirakennushallituksen vesitieosaston vuoden 1889 työehdotuskartan mukaan Kaarneekoskeen suunniteltiin rakennettavaksi möljä, ”hirsinen vetotie”, kosken pohjoislaidalle koko kosken pituudelta. Koskessa on jäänteitä möljistä.
Etelärannalla möljä erottui sillan itäpuolella selvimmin n. 20 metrin matkalla ja enimmillään 5 metrin leveydellä pääosin kookkaista kivistä koostuvana tasaisena ja koskelle päin kaltevana kiveyksenä ja muistuttaa niiltä osin pohjapadon kiveystäkin, lähempänä neulapatoa on epämääräistä isoa kivikkoa ja möljä on sieltä suureksi osaksi hävinnyt.
Etelärannan möljän pohjoispuolella on jäänteitä möljästä, Tie- ja vesirakennushallituksen vesitieosaston vuoden 1889 työehdotuskartassa sen kohdalle on merkitty suunniteltu hirsinen vetotie. Möljä erottui enimmillään n. 3 m leveänä sillan molemmin puolin n. 15-30 metrin matkalla ja siinä on säilynyt hirsiä ja betoniraudoituksia. Alkuperäisestä rakennetta on muutettu. Idässä möljä katkeaa ja loppuosa on hajonnut tai on epämääräinen. Myös lännempänä pohjoisrannalla rakenne on katkonainen ja epäselvempi, läntisintä osaa ei päästy tarkastamaan joen pohjoisrannalta, koska pääsy kalanviljelylaitoksen alueelle oli kielletty.
Myös joen etelärannalla möljän länsipää on hajonnut ja rakenne epäselvä. Möljiä on hyödynnetty myös uitoissa, uittokanava rakennettiin joen pohjoisrannalle vuonna 1948. Tietoa kosken elinkeinojen historiasta ja rakennushankkeista on esitetty paikalla olevissa opastauluissa. Historiatietoja saatiin myös paikallisilta asukkailta. Kuhmon historian mukaan Kaarneenkosken noususilta rakennettiin vuonna 1892 hätäaputöinä (Jorma Wilmi, Kuhmon historia. 2003, s. 254).

Siikakoski (1000033133) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Sotkamon Siikakosken lounaisrannalla sijaitsee veneenvetomöljä. Rakenne on kokonaan kuivalla maalla. Selkeä, profiililtaan viisto, jossa havaittavissa kävelytasanne. Möljässä on kolme pientä kiinnitysrengasta. Talon kohdalla möljässä on portaat. Möljän rakenne jatkuu "häntänä" alajuoksun vesialueelle. Vaikuttaa, että "häntää" on muokattu myöhemmin, mahdollisesti uiton aikana. Vaikuttaa, että möljärakenteen päälle on kasattu kiviä. Yläjuoksulla möljä jatkuu sillan toiselle puolelle samassa linjassa. Möljä on nykyiseen uomaan nähden kauempana rannasta yläjuoksulla. Tällä kohden vaikuttaa olevan möljän ja nykyisen uoman välissä vanha, osittain umpeenkasvanut ja ruohittunut uoma.

Kuurtajankoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kuhmon Kuurtajankosken länsirannan puolella on jäänteet hirsiarkkumöljästä. Möljä koostuu hirsikehikosta, jossa on kiviä. Möljä sijaitsee noin 5-10 metrin etäisyydellä länsirannasta. Pohjoispäässä möljä kaartaa rantaan kiinni. Noin 15 metrin päässä möljän alkupäästä pohjoispuolella on noin 3 metrin aukko möljässä. Tämä on tehty mahdollisesti alajuoksulle myöhemmin rakennettua myllyä varten. Möljän eteläpäässä, möljän länsipuolle, ilmeisesti myllyn rakenteita varten tehdyt kivikasat ovat tuhonneet jonkin verran möljän rakennetta.

Salausvaara (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde löytyi inventoinnissa 15.6.2017. Kyseessä on Salausvaaran korkein kohta. Puusto on mäntyä.
Kyseessä on luonnonkivistä tehty, hyvin ladottu rajamerkki. Kivet ovat sammalen ja jäkälän peitossa. Merkin korkeus on 1,1 metriä ja sen pyöreähköt sivut ovat myös leveydeltään 1,1 metriä.
Tulkinta: Kyseessä lienee rajamerkki, mutta nykyisin paikalla ei ole rajaa.

Murtorinne (Kulkuväylät)
Moderni; Nykyisen rautatien länsipuolella on sijainnut saksalaisten kenttärataan liittyvä asemapaikka vuosina 1941-44. Alueella on ollut muun muassa saksalaisten asema, veturisuojia, veturikorjaamo, toimistorakennuksia, varastoja, suojakorsuja.
Alueella täytyy tehdä tarkempi maastokartoitus aluerajauksen laatimiseksi.
Vuosina 1844, 1853 ja 1936 laadituilla kartoilla alueen kohdalla ei ole rakenteisiin tai muunkaan tyyppisiin arkeologisiin jäännöksiin viittaavia merkintöjä. Vuonna 1960 otetussa ilmakuvassa näkyy runsaasti asemapaikasta jääneitä tie- ja/tai ratauria, maarakenteita sekä ainakin yksi rakennuksenpohjakin, eli muinaisjäännösrekisterissä mainittu asemarakennus. Vuosien 1972 ja 1996 peruskartoilla tie- ja rataurista vain muutaman kohdalle on merkitty katkoviivalla tietä, minkä perusteella voidaan olettaa, että vielä 1960 vuonna otetussa ilmakuvassa näkyvät tie- ja rataurat lienevät olleet jo maaston peitossa karttojen laatimisen aikaan. Vanhojen karttojen ja ilmakuvien perusteella voidaan siis olettaa, että tutkimusalueen maastosta paikannetut kasvuston peittämät maarakenteet – epämääräisemmät kuopatkin – ovat melko todennäköisesti peräisin asemapaikasta. Useat maastossa dokumentoiduista jäännöksistä paikantuvat myös selvästi 1960 ilmakuvassa näkyvien jäännösten kohdille. Ilmakuvassa näkyy tutkimusalueen kohdalla myös paljon jäännöksiä, jotka eivät ole säilyneet. Osa niistä on todennäköisesti tuhoutunut maanmuokkauksissa, esimerkiksi alueen läpi kulkevaa hiekkatietä tehdessä.
Alueelta tunnistettiin yhteensä 19 jäännöstä, joiden arvioitiin liittyvän asemapaikkaan. Kaksi niistä oli muinaisjäännösrekisterissä mainitut asemarakennus ja korsu 1.

Iso-Kaivos (Puolustusvarustukset)
Moderni; Salpalinjan linnoitusketjuun kuuluvia linnoitteita. Kohde sijaitsee Syvänjärvenkankaan eteläosassa, vesistöjen Iso-Kaivos ja Syväjärvi välissä. Alue on mäntyistä hiekkakangasta. Alueella on jääkautisia muodostumia, harjuja ja lampia. Kohde koostuu neljästä alueesta. Eteläosa koostuu kahdeksasta poterosta. Keskellä on noin 76 metriä pitkä kaivanto, jossa on useampia ampumapesäkkeitä. Samaan kokonaisuuteen kuuluu sen länsipuolella 16 metriä kaivantoa ja korsu. Luoteessa olevaan alueeseen kuuluu neljä poteroa ja kaksi teltanpaikkaa ja koillisessa olevaan alueeseen yksi isompi korsu. ks. alakohteet.
Syväjärven länsipään pohjoispuolella vaikuttaa olevan lisää linnoitteita. Niitä ei ole tarkastettu maastossa.

Linnansalmi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Suomussalmen Kiantajärven pohjoispäässä Kiannanniemellä. Kohde sijaitsee Linnansalmesta Länteen Tihisenniemen ja Laajakaarteen välisellä maa-alueella. Läheisin paikannimi on Meriläisaho. Kohteessa on yli 300 metriä taistelu- ja yhdyshautoja, ainakin kolme tuliasemaa ja yksi puinen, hyvin säilynyt korsu. ks. alakohteet.
Kohdetta ovat rakentaneet suomalaiset työvelvolliset talvisodan aikana.

Vuokin reitti -kulttuuriperintöosuudet (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vuokin reitin inventoinnissa 2017 (Mikkola) kohtuullisesti säilyneeksi luokitellut osat.

Junnojärven asema (Kulkuväylät)
Moderni; Kohde sijaitsee noin 32,4 kilometriä Suomussalmen Ämmänsaaren kirkosta luoteeseen, Lipontien molemmin puolin, Päävaaran talosta länsiluoteeseen. Paikalla on toiminut jatkosodan aikana saksalaisten rakentaman kenttäradan Junnojärven asema. Ratapiha-alue sijoittuu muinaisjäänösrekisterin pisteen kohdalle. Saksalaisten "rakennussuunnitelmakartan" mukaan ratapihan pääraiteen pituus on ollut 260 metriä. Arkistolähteiden mukaan melkein ratapihan pohjoispäässä, radan länsipuolella, on ollut kaksihuoneinen asemarakennus, jonka ulkomitat ovat olleet 6,5 x 5,38 m. Perusta on ollut todennäköisesti betonia ja rakennuksen keskellä on ollut muurattu tulisija (P. Huttunen).
Varmaa havaintoa asemarakennuksen sijainnista ei tehty, mutta oletetun ratapihan pohjoispäässä havaittiin kooltaan 2,4 x 2,4 metriä kokoinen kuoppa, joka oli 0,6 metriä syvä. Kuopan itäpuolella oli jäänteitä betonista. Ratapiha-alueen pohjoispuolella havaittiin noin 560 metriä säilynyttä kenttäradanpohjaa kolmessa osassa. Ratapihasta kaakkoon havaittiin 10 poteroa etelä-pohjoinen linjassa, jotka todennäköisesti liittyvät saksalaisaikaan. Ratapihan ja Lipontien länsipuolella on jäänteet tähystyspuusta sekä useita kuoppajäänteitä sekä rakennuksen jäänteitä. Osa liittynee metsäkämppään, joka on sijainnut tienhaaran molemmin puolin.

Vaamanniemi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee noin 3,4 km Ämmänsaaren kirkosta itään, Juntusrannantien pohjoispuolella Kiantajärven rannalla Vaamanniemessä. Kohteessa sijaitsee Vaamanniemen kallioon louhittuja Salpalinjan linnoitusketjuun kuuluvia linnoitteita. Linnoitukseen kuuluu yksi korsu (11x6m), potero, kaksi louhittua käytävää, joista toinen on arkistotietojen mukaan tulenjohtoasema. ks. alakohteet.
Joitakin jäänteitä löytyy myös Juntusrannantien eteläpuolelta. Siellä on ainakin 12 poteroa, useita kuoppia ja pesäke. Jatkosota keskeytti linnoitustyöt. Eteläpuolen kohteita ei ole tarkastettu maastossa.

Särkkälampi 3 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde löytyi inventoinnissa 2010. Kohde sijaitsee Jumalissärkän hiekkaharjun ylärinteessä mäntymetsässä. Aluskasvillisuus koostuu varvuista ja sammaleesta. Paikalla on neljä kuoppaa, joista kaksi on pyöreän ja kaksi soikean muotoista. Kuoppien jyrkempien reunojen takia ne vaikuttavat olevan nuorempia kuin esimerkiksi harjun alla olevat pyyntikuopat. Kuoppien halkaisija vaihtelee 1-1,5 m välillä. Paikallisten tietojen mukaan Jumalissärkillä on käyty vuosien saatossa kaivamassa erilaisia kuoppia mm. hiekanottoa varten. Nämä kuopat ovat tosin vähän omituisessa paikassa harjun päällä ollakseen hiekanottokuoppia.

Hoikansärkkä Tervakangas (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde löytyi inventoinnissa 2010. Kohde sijaitsee hiekkaharjun alla olevalla kapealla terassilla suon reunassa. Puusto koostuu männyistä, kuusista ja muutamista lehtipuista. Paikalla on neljä kuoppaa, joista kolme on muodoltaan pyöreitä ja yksi neliömäinen. Kuoppien halkaisija vaihtelee 1-2,5 m ja syvyys 0,3-0,45 m välillä. Kahdessa kuopassa huuhtoutumiskerros on yhtä paksu kuopassa kuin sen ympäristössä ja kahdesta se puuttuu. Yhtä pyöreää kuoppaa ympäröi matala valli. Kaksi kuopista on lisäksi jyrkkäreunaisia. Huuhtoutumiskerroksen puuttuminen ja kuoppien reunojen jyrkkyys viittaisivat siihen, että kuopat eivät ole esihistoriallisia. Lähialueella on pyyntikuoppia ja tervahautoja.

Kaarneenkoski 2 (Teollisuuskohteet)
Moderni; Kaarneenkoski on ollut hankala uiton kannalta. 1940-luvun lopulla rakennettiin kosken pohjoisrannalle hankalimman kohdan kiertävä uittokanava ja samoihin aikoihin kosken yläosaan betoniset arkut tammea varten. Kyseessä oli nk. neulapato. Padon avulla vesi ja tukit saatiin ohjattua uittokanavaan. Padosta on jäljellä viisi kookasta betoniarkkua. Puisia patorakenteita ei ollut havaittavissa veden pinnan yläpuolella, eikä niitä voinut havaita veden pinnan alla. Pato on yhdistetty rantaan maapenkerein.

Kaarneenkoski 4 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kaarneenkosken etelärannalla luontopolun kohdalla ja metsässä.
Kaarneenkoski on ollut jyrkkyytensä, voimakkaan virtauksen ja kapeutensa vuoksi hankala tervankuljetuksen ja uiton kannalta. Tervaveneitä ohjattiinkin kosken läpi puolilastissa ja osa tynnyreistä pyöritettiin kosken eteläpuolella olevaa kannasta pitkin kosken alaosaan nk. tervatietä pitkin. Tien linjaus kulkee nykyistä luontopolkua pitkin ja luoteessa metsikössä. Siitä ei löytynyt mainintoja, minkälainen perustus tiessä on ollut.

Iso Lentuankoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 2012: ”Koskessa on perimätiedon mukaan ollut mylly, jonka tarkka sijainti ei ole tiedossa. Koordinaattipisteet osoittavat todennäköistä myllyn sijaintitienoota.”
2018: Aiemmin myllyn paikaksi arvellulta kohdalta ei tehty havaintoja myllyn paikasta eikä sitä oltu havaittu myöskään vuonna 2012. Noin 30 m edellisestä etelään on kosken sivuuomassa ratasmyllyn kivinen perustus ja n. 3 x 2 m kokoisen pyöröhirsisen kehikko. Kysymyksessä lienee 1900-luvun myllyn paikka.

Vuonteenkoski 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vuonteenkosken keskellä karikoissa, kunnostetun myllyrakennuksen yhteydessä. Kosken pääuoman eteläreunassa kulkee möljä ja sen eteläpuolella vastarannalla on kalanviljelyaltaita, ranta on siellä muokattua ja tasoitettua. Kosken pohjoispuolella sijaitseva Myllyniemi on hieman korkeampi metsäinen alue. Kosken keskiosa ja pohjoisranta ovat hyvin kivikkoisia ja eri aikoina raivattuja liittyen paikan elinkeinoihin.
Kunnostettu mylly kuuluu kohteeseen Kainuun puromyllyt (Museoviraston tunnus 1293). Vanha mylly on merkitty mm. Tie- ja vesirakennushallituksen vesitieosaston vuoden 1889 työehdotuskartalle Vuonteenkoskesta sekä vuoden 1863 isonjaon kartalle. Nykyinen mylly on peräisin vuodelta 1938. Säilynyt myllyn uoma/kanava ja ränni on n. 50 m suuntaansa, myllyrakennuksen itäpuolella kanava jatkuu kahtena haarana, joista pohjoisempi on toiminut myös tai ensisijaisesti uittokanavana. Myllyn länsipuolella rännissä on säilynyt hirsirakenteita, jotka ovat osin pitkälle lahonneita. Myllyränni ja uoma voivat olla n. 150 vuotta tai tätä vanhempiakin, rakenteet eivät ole kuitenkaan alkuperäisiä, niitä kunnostettu ja muutettu myöhäisempään 1900-luvun myllytoimintaan liittyen.

Kaarneenkoski 3 (Teollisuuskohteet)
Moderni; Sijaitsee Kaarneenkosken pohjoisrannalla. Kaarneenkoski on ollut hankala uiton kannalta. Uittoa helpottamaan rakennettiin vuonna 1948 pohjoisrannalle hankalimman kohdan kiertävä uittokanava. Paikalla on jäljellä n. 125 m pitkä kanava. Sen keskivaiheilla on uittoränni, mistä on säilynyt huonokuntoisia puuosia. Jokseenkin uittorännin kohdalla pohjoispuolella on toiminut mylly 1900-luvun puoliväliin asti. Kanavan eteläpäässä haarautuu koskeen sivu-uoma, jossa on sen levyinen padon jäännös (alakohde).
Vuonna 1947 rakennettiin myös 200 metriä pitkä uittokanava ja -puinen uittoränni Niskajärven ja Koposen välille, jolla hankalasti uitettava Kaarneenkoski voitiin välttää (Tervo Kari, Kuhmo ? Rajalla. Kuhmon kulttuuriympäristöohjelma. Kainuun ympäristökeskuksen raportteja 1/2006, s. 216).

Kaarneenkoski 5 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kaarneenkosken eteläpuolisen suvannon länsirannalla. Lähistöllä on vapaa-ajan asunto.
Kuvaus: Reunoista mitattuna noin 5 m halkaisijaltaan oleva maakellarin pohja, kellarissa on ilmastointiaukko. Päällä kasvaa n. 50 cm rungon läpimitaltaan oleva mänty. Kellari voi liittyä läheiseen mökkiasutukseen.

Iso Lentuankoski 2 (Teollisuuskohteet)
Moderni; Sijaitsee Ison Lentuankosken länsirannalla.
Kuvaus: Länsirannalla on useita suisteita n. 180 metrin matkalla. Niiden länsipuolella on uittokanavaa.

Iso Lentuankoski 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikalla on sijainnut torppa, joka rakenteista ja jätöksistä päätellen ajoittuu viimeistään 1900-luvun alkuun. Portaat rakennukseen on lisätty mymyöhemmin, 1920-1930-luvulla, minkä jälkeen asuinsija on nopeasti hylätty. Sitä ei ole merkitty vuonna 1975 painettuun peruskarttaan. Voi olla, että rakennus on hylätty sota-aikana. Rakennuksen päällä kasvavat koivut ja männyt ovat hyvinkin 60-70 vuotta vanhoja. Torpan tuhoutumistavasta ei paikalla ole viitteitä, esimerkiksi minkäänlaisia palojälkiä ei näy. Toisaalta rakennusjätteitäkään ei ole näkösällä, mikä viittaa siihen, että torppa on hiljalleen lahonnut paikalleen. Tässä tapauksessa se on ollut pääosin orgaanisista materiaaleista tehty, vaikkakin aluskasvillisuuden peittoon on toki voinut jäädä yhtä jos toistakin.

Pieni Lentuankoski 2 (Teollisuuskohteet)
Moderni; Kohde sijaitsee Pienen Lentuankosken länsirannalla.
Kuvaus: Pienen Lentuankosken länsirannan kunnostetun möljän itäpuolella on useita suisteita ja karikkoa.

Väinänsalmi 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kiinnitysrengas sijaitsee aivan Väinän-salmen etelärannassa n. 1,5 m korkealla rantakalliolla. Sen halkaisija on n. 20 cm.

Myllykoski (1000037023) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kosken pohjoisosassa kapeikon kohdalla on kivinen pohjapato, pituus noin 5 m. Kiveys padon itäpäässä on ehkä rakennuksen perustus ja mahdollinen vesimyllyn paikka. Kiveys on kuitenkin melko tuhoutunut, mikä vaikeutti tulkintaa.

Laivaniemi 2 (Kulkuväylät)
Moderni; Laivanniemen länsirannalla on rantakalliossa useita kiinnitysrenkaita ja joitakin rautatankoja; ne liittyvät todennäköisesti uittoon.

Louhiniemi (1000037025) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Oritsuon kuivatusojan alaosassa on useita pieniä pohjapatoja, kahden padon reunoilla näyttäisi olleen kiviperustuksia. Nämä viittaavat mahdollisesti paikalla jossain vaiheessa toimineisiin jalkamyllyihin.

Kirvesniemi Mantereensaari (Kulkuväylät)
Historiallinen; Talvitie Kirvesniemen kautta Mantereensaa-ren halki (talolle, kohde 55). Kirvesniemellä linjaus nykyään mökkitienä, Mantereen-saarella polkuna. Tiestä on perimätietoa. Mantereen-saaren osuus merkitty vuoden 1850 isojakokartalle.

Ojalahti (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ojaniemen koillispuolella järvessä noin 30 m rannasta on iso kivi, jossa on kiinnitysrengas. Isonjaon kartalle länsipuolelle on merkitty lastauspaikka. Rengas liittyy todennäköisesti uittoihin.

Häkkilä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Häkkilän talo lienee asutettu jo varsin varhain, mutta ensimmäiset tiedot löytyvät 1800-luvun lopulta, jolloin vanha päärakennus on tehty. Vanhan talon lisäksi pihapiirissä on 1970-luvulla tehty talo ja navetta, jonka vanhimmat osat ovat 1920-luvulta. Ikkunoiden piirteet ovat 1930-luvun kuhmolaisille rakennuksille tyypillisiä. Kohde on rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti tärkeä. Ympäristö on avoin peltomaisema.
Tiedot: T.V. Huotari 1998: Häkkilä, Korpisalmi no. 8. Isäntä 1677: Olavi Häkkinen, 1/8 mantt. isossajaossa tilasta Korpisalmen Pellonpää 31. Nyk. Häkkilä Lammasjärven etelärannassa. Huomaustus M. Kostamonvaara (Kainuun Museo): Pitäjänkartastossa no. 17 Lehto

Lentuankoski Jokela (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jokelan talon pohjaratkaisu viittaa 1800-luvun lopulle, ikkunat ja osa vanhasta sisustuksesta 1930-luvulle. Talo on nykyään Lentuankosken leirintä-alueen majoitustila käytössä.
Alkuperäinen sijainti ja talon historia ovat epävarmoja. Talontontti on merkitty vuoden 1850 isonjaon kartalle, lisäksi maininnat kirkonkirjoissa: 157 313, 314 Lentua 69 Jokela, 70 Paavola l. Lyly sekä Maanmittaushallituksen uudisarkistossa.

Laitila (1000037086) (Asuinpaikat)
Historiallinen; ”Sylväjän kylän ainoa vanha pihapiiri on mitä arvokkain rakennuskokonaisuus. Salmeen laskevalla rantapenkalla on asuttu ainakin 1600-luvun lopusta alkaen.
Laitilan vanha pihapiiri ja sen pirttiraato sekä aitat sijaitsevat erillään uudemmasta pihapiiristä. Vanhan puolen pirttirakennus on tehty 1800-luvun loppuvuosina. Harmaata pirttiä vastapäätä sijaitsee navetta, josta on jäljellä enää heinäsuojan puoli.” Aitat ovat kauempana piha-piiristä. Uudemman puolen pihapiirissä on pirttirakennus vuodelta 1924 (Kuhmo – Rajalla).
Tiedot: T.V. Huotari 1998: Laitila Korpisalmi no. 13, Isäntä 1723: Antti ja Heikki Laitinen

Nahkaniva (1000037116) (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Vuosanganjoen yläosassa Nahkanivan ja ennen Pitkäkoskea olevan suvannon välissä.
Kuvaus: Paikalla on kolme padon betoniarkkua. Kyseessä on ollut neulapato. Padon avulla vesi ja tukit on ohjattu pohjoispuoliseen uittokanavaan. Jokaisessa arkussa on kiinnitysrengas. Vuoden 1974 peruskartalle pohjoisrannalle ja nykyisen Metsähallituksen vuokrakämpän alueelle on merkitty neljä rakennusta, Pikkujärven rannalla oleva vesialueelle.

Nahkaniva 3 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Vuosanganjoen yläosassa Nahkanivan ja ennen Pitkäkoskea olevan suvannon välissä.
Kuvaus: Joessa kookkaassa kivessä, hajonneen ohjauspadon luoteispäässä on n. 20 cm halkaisijaltaan oleva kiinnitysrengas.

Vuosanganjoen Pitkäkoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vuosanganjoen Pitkäkoskessa. Kuvaus: Koko kosken mittainen n. 250 m pitkä möljä, joka erottui inventoinnin aikana hyvin veden pinnan yläpuolella, paikoin kuitenkin katkelmallisesti.

Louhikoski 4 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vuosanganjoen Louhikoskessa. Kuvaus: Koskessa oli inventoinnin aikana näkyvissä kahdessa kohtaa n. 40 ja 20 metrin matkalla möljän jäänteitä, muualla möljä vaikutti pahoin hajonneelta. Säilyneiden möljien osien joitakin kiviä on viime aikoina liikuteltu ja niihin on lisätty kiviä. Veden pinta oli inventoinnin aikana matalalla, ja rakenteet erottuivat hyvin.

Honkavaaranportti (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ladottu kivikasa. Todennäköisesti koonillinen kiviraunio, joka on tehty maanmittauksen tarpeisiin. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kaarneenkoski 6 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kosken etelärannalla siajitsevassa suuressa kivessä on noin 15 cm halkasijaltaan oleva rautainen vetorangas.

Koivuranta (1000037196) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paltamon Ouluntien eteläpuolella, Kokonlahdentien 90 asteen kulmassa olevan mutkan kohdalta lähtee metsätie kohti Oulujärven rannalla olevaa mökkitonttia. Metsätie tekee 90 asteen kulman kääntyen kaakkoon. Tämän metsätieosuuden koillispuolella on 19 kappaletta hiilimiilun pohjia. Pohjien syntyaika ajoittuu todennäköisesti 1940 -luvulle.
Paikallisen informantin mukaan vuoden -45 paikkeilla on ollut rannassa käytössä tiilestä tehtyjä hiilenpolttouuneja "rivitalona". Tällöin pyöreät hiilimiilunpohjat ovat olleet jo poissa käytöstä. Niiden päälle ei ole kuitenkaan vielä silloin syntynyt puustoa. Tiilisiin hiilenpolttouuneihin tuotiin puut uittamalla vesiteitse. Ouluntien eteläpuolella kulkevalta rautatieltä on tullut pistoraide rantaan, joka nykyään näkyy polkuna peruskartalla. Pistoraiteella on operoinut iso höyrykone, lokomo, jonka avulla on nostetu puut järvestä maalle. Rullavaunu on laskettu järveen, jossa olevista puulautoista on siirretty puut vaunuun ja nostettu rantaan. Sirkkelillä on pilkottu puut 5 cm kiekoiksi, jotka on erillisellä koneella muotoiltu nelsikanttisiksi palikoiksi. Nämä on kuljetettu kottikärryillä uuneihin poltettaviksi. Uunit ovat muistitiedon mukaan olleet päältä täytettäviä. Hiiltä on tuotettu puukaasuautoihin ja höyryvetureihin. Hiilen tuottaminen on lopetettu, kun on alettu käyttämään koksia.
Autioniemeen on merkitty Pitäjänkarttaan Autioniemi torp. Autioitumisajankohtaa ei tiedetä. Mahdollisesti vuosisatojen vaihteesa. Alueelta löydettiin yksi selkeä talonpohja ja useita peltoraivioiksi tulkittavissa olevia kivikasoja. Lisäksi löytyi pari mahdollista uunia. Näistä ei pystytty päättelemään liittyvätkö ne torppaan vai hiilimiilujen polttoon.
Metallinetsinnässä niemeltä, useimpien hiilimiilujen eteläpuolelta ja miilunpohja 18:n länsi- ja lounaispuolelta, on löytynyt pienesineitä, kuten 1700- tai 1800-luvun metallinappeja, taottuja veitsiä ja veitsenkatkelmia (lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari-ilmoituspalvelussa).

Komula (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikalla on peltojen ympäröimä uusi omakotitalo ja useita tilarakennuksia, vanhaa rakennuskantaa ei ole säilynyt. Talo on merkitty vuosina 1849-50 valmistuneelle isonjaon kartalle. Ensimmäinen arkistomaininta talosta on vuodelta 1712, talo mainitaan Teirilä-nimisenä.
Tiedot T.V. Huotari 1998: Teirilä Korpisalmi, isäntä 1712: uudisasukas Matti Piirainen

Teeriniemi (1000037209) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kantatalon paikka on peltojen ympäröimä pihapiiri, missä sijaitsee omakotitalon lisäksi muita
tilarakennuksia. Rakennuskanta on ilmeisemmin 1950-luvulta tai myöhäisempää. Talo on merkitty vuosina 1849-50 valmistuneelle isojaon kartalle. Ympäröivät pellot olivat peitteisiä ja niitä ei tarkemmin katsottu.

Iso Sepponen (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen;

Pieni Pitämälampi 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pienen Pitämälammen pohjoispuolella, soiden ympäröimän kankaan reunassa. Kuviolla on varttunutta kasvatusmetsikköä. Vieressä on tervahauta, joka on käsitelty erillisenä kohteena. Ei tiedetä onko tervahauta samanaikainen rakennusten pohjien kanssa tai onko esim. pieni rakennuksen pohja ollut tervasauna.
Rakennuksen pohja, josta on jäljellä seinien perustukset ja katon poikkiparruja. Sen koko on 5 x 5,6 metriä. Pohjaan kuulunut lisäosa, jonka pituus on 5,5 metriä.
Pieni rakennuksen pohja: koko 3,5 x 3,1 metriä. Nurkissa seinähirret ovat säilyneet parhaiten. Rakenteen keskellä on myös paljon maatunutta puuta.
Soikea kuoppa: 1 x 3 metriä. Syvyys 0,5 metriä.
Suorakaiteen muotoinen kuoppa: 3,5 x 2 metriä. Syvyys 0,5 metriä.

Syväniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Tervahauta on käytössä, siinä poltetaan jälkien perusteella edelleen tervaa. Haudan halkaisija on 9 m ja kuopan syvyys on 0,8 m. Halssi suuntautuu länteen. Ympäristö on tasoitettu, ja lähistöllä on myös muuta toimintaa, kuten puun sahausta ja varastointia. Epäselväksi jäi se, onko tervahauta tehty vanhaan pohjaan.

Repokangas 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Repokankaalla lounaaseen viettävällä rinteellä kuusikossa. Kohde koostuu noin 5 erikokoisesta kuopasta. Kuopat ovat jyrkkäreunaisia, joten ne eivät ole kovin iäkkäitä. Kolme kuoppaa sijaitsee lähekkäin, rinteeseen nähden kohtisuorassa linjassa. Kaksi näistä katsoen koillisessa. Suurin kuoppa on kooltaan noin 1,7 x 2 metriä ja syvyys metrin. Kuoppien tarkoitus jäi epäselväksi. Kohteeseen olisi hyvä tehdä koekuopat kuoppien tarkoituksen kartoittamiseksi.

Kuohunautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pieni-Hietasen järven itäpuolella Kuohuvaaran laen itä- ja koillispuolella. Kohteen nimi on Kuohunautio. Kohde on merkitty pitäjänkarttaan n.39 Kuohuvaara. Kartalla näkyy talonpaikka ja sen ympärillä peltoja. Taloon johtaa polkuja kuudesta suunnasta. Vuoden 1976 peruskartaan kohde on merkitty nimellä Kuohuautio eikä sinne ole enää merkitty rakennuksia. Alueelle on merkitty niittyjä.
Tarkastuksessa alueella havaittiin vanhoja, osin umpeenkasvaneita, osin vielä avoimia peltoja sekä runsaasti peltoröykkiöitä. Niitä kirjattiin yli 50 kappaletta. Alueen keskivaiheilla on yksi uuniton rakennuksenpohja sekä uunillinen rakennuksenpohja. Alueen pohjoisosassa on kaksi kiviaitaa sekä kellarinpohja. Kaivonjäännös sijaitsee alueen itälaidalla soistuneessa painanteessa.
Alue voi olla laajempi kuin tässä esitetty. Aikataulusyistä koko aluetta ei ehditty tarkastaa. Esimerkiksi alueen länsipuoli jäi vähemmälle huomiolle.

Lonkansuo (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Raatteentien molemmin puolin Rajavartioaseman ja rajavyöhykkeen välisellä alueella, Lonkanlammen pohjoispuolella. Kohteessa on kymmeniä poteroita, korsuja, ja pommikuoppia. ks. alakohteet

Mäntylä (1000038157) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Raatteentien pohjoispuolella Mäntylän talon vanhojen peltojen pohjoispuolella metsän reunassa sijaitsee maahan kaivettuja korsuja. Korsut sijaitsevat koilliseen viettävällä rinteellä. Ilmiesesti kettu on kaivanut korsuihin pesäkoloja. Rakennelman koko on noin 30 x 35 metriä ja se erottuu maastosta kumpuina. Rakennelma on tehty L-kirjaimen muotoon. Rakennelma on osittain maanalainen, mutta se on sortunut. Vielä on erotettavissa pari kulkuaukkoa.

Pieni Joutenlampi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso Joutenlammen ja Pienen Joutenlammen välisellä alueella kuivalla metsäisellä saarekkeella, joka on Ison Joutenlammen kaakkoispuolella. Saarekkeen läpi kulkee polku etelä-pohjoissuuntaisesti, kohde sijaitsee polun länsipuolella. Kuviolla kasvaa vanhaa metsää. Pääosin puusto on mäntyä.
Kelottuneessa männyssä on noin 0,559x0,174 metrin kokoinen aukko, jossa on kymmenen riviä kaiverrettua tekstiä. Osa tekstistä on jäänyt kasvaneen kaarnan alle. Puun halkaisija on noin 42 senttimetriä. Teksti on yläosasta hyväkuntoista, alaosa on huonokuntoista ja osa sen kirjaimista on hävinnyt.

Honkasuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee itäkaakko-länsiluode -suuntaisen harjanteen lounaisreunalla, rinteen alaosassa. Metsätie kulkee osittain tervahaudan päältä. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä. Harjanne on ennallistamispolttoalue.
Tervahauta on matalahko ja melko huomaamaton ja sijaitsee aivan metsätien vieressä. Tie katkaisee halssin. Tervahaudan halkaisija on noin 9,5 metriä ja syvyys on 0,4 metriä. Valleja ei juurikaan ole, Korkeimmillaan ne ovat noin 0,2 metriä. Halssi on tien takia lyhyt, noin 1,5 metriä ja laskee etelään

Honkasuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee itäkaakko-länsiluode -suuntaisen harjanteen itäkaakkopäässä lounaisrinteen alaosassa. Kohteen eteläpuolelta kulkee metsäautotie. Kuviolla kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä. Harjanne on ennallistamispolttoaluetta. Tervahaudan länsilounaispuolella on hiekkakuoppa.
Tervahaudan halkaisija on 8 metriä ja noin 0,6 metriä syvä. Vallit ovat hyvin erottuvat, noin 2-3 metriä leveät ja 0,3-0,4 metriä korkeat. Halssi laskee eteläkaakkoon ja se on viistosti tiehen nähden. Se on noin 4,5 metriä pitkä ja 1,5 metriä syvä.

Pyykkö (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pyykönlammen itäpuolella. Metsäauraus on vahingoittanut kohdetta pahoin. Paikalla on autioitunut pihapiiri josta on jäljellä rakennuksen kivijalan jäännöksiä. Paikan läheisyydessä sijaitsee tiettävästi useita viljelyröykkiöitä ja viljelyalueen kiertävä kiviaita. Paikan aiempi nimi on paikallisen oppaan mukaan Kylänniemi, se lienee Jonkerin vanhimpia asuinpaikkoja.

Juntusranta (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde on osa toiseen maailmansotaan ja jatkosotaan kuuluvaa taistelualuetta Juntusrannassa. Kohteeseen kuuluu lukuisia taistelupoteroita, niistä suurimmassa osassa puolustussuunta on itään. Havaitut poterot sijaitsevat pääosin lähellä Juntusrannasta Hossaan vievää valtatietä. Poteroiden lisäksi alueella on havaittu yksi konekiväärin tulituspesäke. Kohteen pohjoispuolella on joitakin korsuiksi tulkittuja kuopparakenteita.
Vuoden 2020 tarkastuksessa havaittiin 34 poteroa, kooltaan yleensä 1m x 1m x 0,6 m, puolustussuunnan ollessa yleensä etelään, yksi konekivääripesäke ja kolme korsun pohjaa.
Konekivääripesäke: kooltaan 4 x 4m + valli itään.

Luomainjoki Kallio (Kivirakenteet)
Historiallinen; Neliömäinen, säännällinen,paikalla olevista kivistä koottu tasalakiselta vaikuttava rakenne. Kivet suurehkoja, keskellä vaikuttaa olevan suippene, suurehko kivi. Kalliotasanteen reunalla, joka laskee jyrkästi suohon. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa, kuvailu valokuvien perusteella.

Nahkaniva 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee koulun urheilukentän ja Emäjoen välissä, Emäjoen länsirannalla. Kohteessa on havaittavissa useita taistelupoteroita, konekivääripesäke sekä yksi laajahko taisteluhauta siihen liittyvine korsukuoppineen (2 kpl). Puolustussuunta on itään.

Pilkanmäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pilkankuljun koillisrinteellä on voimajohtolinjauksen alla ja sen reunamilla entinen peltoalue ja torpan paikka jotka on merkitty jo 1800-luvun karttaan. Paikalla on ainakin 4 tulisijallista rakennuksen perustusta, niistä kahdessa on näyttävät n. 2,5 m korkeat uunin/hormin jäännökset, jotka on tehty liuskekivistä, ympärillä on jäljellä myös rakennuksen hirsikertoja. Entisten peltojen reunamilla on lukuisa määrä peltoröykkiöitä ja kolme selvää peltoaitaa, joista pisin on mutkitteleva ja n. 60 m pitkä. Osa rakennuksista on merkittynä vielä 1970-luvun peruskartalla.
Arkistotutkimus 2024: Vuoden 2020 inventointiraportin mukaan erilaisia rakenteita kohteessa on 36 kappaletta. Raportissa rakenteiden sijaintitiedot löytyvät, mutta niitä ei ole tuotu muinaisjäännösrekisteriin.
Raportissa numeroidut rakenteet 31-35 on lisätty alakohteiksi johtuen alueelle tulleen metsänkäyttöilmoituksen vuoksi.

Lammasmäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alueella on havaittu useita kaskiröykkiöiksi tulkittuja kohteita. Lisäksi vanhoissa kartoissa paikan kohdalla on maininta Torvela öde. Mitä ilmeisimmin paikalla tai sen välittömässä läheisyydessä on sijainnut viimeistään 1800-luvulle ajoittuva torppa jonka tarkkaa sijaintikohtaa tai ajoitusta ei ilman tarkempia jatkotutkimuksia ole selvitettävissä.

Autio (1000040547) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pohjois–etelä-suuntaisen harjanteen pohjoisimmassa osassa on harjanteen huipun länsipuolella matalampi, laeltaan lähes tasainen mäki, jolla kohde sijaitsee. Mäen laella on niittyä ja kuusensekaista koivikkoa. Malmirannantie kulkee aivan kohteen länsipuolelta, ja siitä itään haarautuva pienempi tie kulkee kohteen halki – molemmat tiet ovat moderneja. Kohteesta on kirjattu kolme viljelyrauniota, Lisäksi koko kohde on itsessään vanhojen karttojen perusteella vanha talon paikka. Sotkamon pitäjänkartassa vuodelta 1859 paikalle on merkitty tila nimeltä Heikkilä. Tila on autioitunut joskus tämän jälkeen, mutta ennen vuotta 1970, jolloin laaditussa peruskartassa paikan nimenä on Autio, Kyseisten peltojen paikat voi vielä havaita niittyinä, mutta selkeitä rakennuksien jäänteitä paikalta ei enää havaittu.

Jylkynmäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohteesta löytyivät pitkänomaisen rakennuksen perustukset – yksittäisten päältä tasaisten suurehkojen kivien muodostama suorakulmio, n. 18 m x 6 m, peruskivien välillä n. 2–3 m väliä, sekä rakennuksen itäkulmasta joitakin metrejä koilliseen suuri kiviröykkiö, mahdollisesti uunin jäänteet. Mahdollisen uunin ympäriltä ei löytynyt rakennuksen perustuksia, mutta itse uuni sekä hyvin tasainen maanpinta sen ympärillä viittaisi paikalla olleen rakennuksen. Kajaanin pitäjänkartassa vuodelta 1859 kohteen sijaintiin on merkitty Jylkyn talo.

Timosenmäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee melko korkean mäen kaakkoisrinteen tasanteella. Kohteen välitön ympäristö on niittyä kasvava aukio, ja sitä ympäröi sekametsä. Alakohteita on kymmenen. Näistä 1 on talon perustukset ja savupiippu, litteistä kivistä ladottu ja osin muurattu, ja 2 on talon perustukset, kiviä ja betonia, sekä savupiippu, tiiltä ja betonia. Loput alakohteet ovat viljelysraunioita – ainakin osa jäkäläkasvustosta päätellen useita vuosisatoja vanhoja. Timosenmäen nimellä mainittu talo on merkitty ainakin vuoden 1859 pitäjäkartalla.

Kuivassalmi 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Paikalla on ilmavalokuvien perusteella veneenvetomöljä, joka liittyy tervan valmistukseen Kainuussa ja sen kuljettamiseen edelleen Ouluun.

Karvoskangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Karvoskankaan itärannalla, Kukkoniemen kohdalla, näkyy lidarkuvassa kaksi selkeää, mahdollisesti kolme kulmikasta taistelukaivantoa sekä eteläisen ja koillisen välillä mahdollinen taistelukaivanto.
Heti kohteen alapuolella rakennusryhmä.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Märännönkangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohoumalla lidarissa havaittuja taistelukaivantoja, tarkastamatta. Alueella myös teltanpohjia, poteroita ja korsuja.
Kartoitettava.

Pitkäkoski (1000033136) (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kuhmon Sumsajärven ja Korpijärven välissä sijaitsevan Pitkäkosken etelärannalla on jäänteitä veneenvetotiestä. Etelärannalla on hirsikehikon jäänteet. Hirsikehikon poikkipuita on noin 0,5 metrin välein. Kosken puoleinen reuna möljästä erottui hyvin tarkastushetkellä. Muuten möljän päällä kasvaa puustoa ja muuta kasvillisuutta. Möljä on todennäköisesti jatkunut sillan jälkeen länteen, alajuoksulle, mutta se on tuhoutunut kalataloudellisissa kunnostuksissa. Rannoilla oli kasoissa lyhyitä, työstettyjä hirren pätkiä, jotka todennäköisesti on peräisin möljästä. Arkistotiedon mukaan Pitkäkoskessa on ollut hirsiarkullinen veneenvetotie.
Paikalla myös tien jännös ja toinen möljä sekä kosken pohjoispuolella tiiviihkö kylätaajama, jossa vanhoja rakennuksia.
Pitkäkoski, Vääräkoski ja Haapakoski muodostavat kokonaisuuden. Tässä esitetään alakohteet näihin kaikkiin kuuluen.

Palolamminsuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Palolamminsuon luoteis/länsipuolella melko tasaisella paikalla, vaikka maasto tästä lähteekin viettämään kaakkoon päin. Alue on kuivahkoa kangasta. Tervahaudan päällä ja vieressä kasvaa nuorehkoja koivuja, kuusia, mäntyjä sekä reunoilla katajaa.
Selkeäpiirteinen tervahauta, jonka halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle mitattuna on noin 15,5 metriä ja se on lähes 1 m syvä. Sen halssiaukko suuntaa etelään ja halssikaivanto erottuu 7,5 metrin pituisena ja noin 1 m leveänä.

Palolamminsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Palolamminsuon luoteis/länsipuolella. Alue on kuivahkoa kangasta. Tervahaudan päällä ja vieressä kasvaa pääasiassa nuorehkoja koivuja.
Selkeäpiirteinen tervahauta, jonka halkaisija ulkoreunalta ulkoreunalle mitattuna on noin 15 metriä ja sen syvyys mittauspaikasta riippuen on 0,5–1 m. Sen halssiaukko suuntaa etelään ja halssikaivanto erottuu 5,6 metrin pituisena ja sen molemmin puolin on vallit.

Pihlajamaanaho (Asuinpaikat)
Moderni; Paikalla on ollut vuoden 1928 metsätalouskartan mukaan Pihlajamaan asuintila. Osa rakennuksista on piirretty vielä 1972 peruskarttaan, mutta tila on tuolloin ollut jo autio. Alueelta kartoitettiin kolme rakennuksen jäännöstä, kaivo, kaksi kiviaidan pätkää, kolme peltoröykkiötä sekä kaksi kivikasaa, jotka saattavat olla joko peltoröykkiöitä tai kiviaidan jäännöstä.
Siellä on noin 10 metrin pituinen kiviaitaus, jonka päälle on kasattu hakkuujätettä. Aidan leveys noin 1 metri. Siellä on myös kaksi kivikasaa vierekkäin, jotka voivat mahdollisesti kuulua kiviaitukseen. Toisen kasan päältä on ajettu metsäkoneella. Kasojen luona on myös peltipurkkeja. Peltoröykkiöt ovat sammaleen ja varpujen peittämiä ja niiden halkaisija vaihtelee 2 - 3 m välillä.

Koljonen (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteessa on maastokarttaan merkitystä tervahauta -merkinnästä huolimatta paikallisen havaitsijan mukaan toisen maailmansodan aikainen korsu. Kohdetta ei ole tarkastettu arkeologin toimesta.
Korsusta noin 160 - 250 metriä itään sijaitsee iso juoksuhauta.
Korsusta 250 metriä etelään puolustusvarustuksia, juoksuhautoja/korsuja

Koivikko (1000042318) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Rakennuksen perustus, jossa on halkaisijaltaan n. 1,5 m oleva ja korkeudeltaan vajaa 1 m oleva luonnonkivisen uunin jäännös. Tästä noin 30 etelään on n. 15 m pitkä, n. 1,5 m leveä ja yli 0,5 m korkea kiviaita. Noin 15 m luoteeseen on romahtaneen nuoremman hirsirakennuksen jäännökset, Tämä rakennus on merkitty vuoden 1973 peruskartalle. Paikalle ei ole merkitty asutusta tai rakennuksia vanhemmille kartoille, mutta kohde vaikuttaa silmämääräisesti 1800-luvun loppupuolen tai 1900-luvun alkupuolen asutukselta

Vitikka (Kivirakenteet)
Moderni; Kohteessa on kooltaan noin 8 x 13 -metrinen maakellarin tai rakennuksen pohja. Siinä on selvästi kaksi huonetta ja pohjois-päässä on rakennettu pienempi huone. Sekä itä että länsipuolella on noin 1,5 metriä leveät seinät tai vallit. Eteläpäädyssä ei näyttänyt olevan seinää ollenkaan. Vallien rakentamisessa on käytetty isoja kiviä todennäköisesti perustana. Kahden oven välissä, ”oviaukossa” näkyy lautarakennetta, mikä ei näyttänyt vanhalta. Tämä voisi viitata, että tämä kellarin jäänteet ovat ajoitukseltaan resentti. Toisen maailmansodan aikainen, mahdollisesti tukinuittoon liittyvä rakennus. Maanmittauslaitoksen ylläpitämässä Paikkatietoikkunan historiallisissa ilmakuvissa Vitikan alueesta on ilma-kuva vuodelta 1955. Siinä näkyy, että tarkastettavasta kohteesta noin 80–100 metriä länteen näkyy rakennuksia, mihin tämä kellarinjäänteet on mahdollisesti liittynyt, ja mikä voisi antaa suuntaa maakellarin iästä

Hanhilampi pohjoinen (Puolustusvarustukset)
Moderni; Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän mukaan kohteessa kaksi korsun jäännöstä. Näkyy myös Lidarissa. Halkaisijat noin 7 metriä. Koordinaatit itäisemmästä korsusta. Tarkastettava.

Heikinniemi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lidar-tutkimuksissa havaittiin todennäköinen muu kulttuuriperintökohde. Todennäköisesti ovat toisen maailmansodan aikaisia puolustusvarustuksia. Kohteessa on taistelukaivanto A, noin 40 x 6–7 metriä. Tästä noin 60 metriä itään näkyy heikommin mahdollisesti toinen taistelukaivanto B, kooltaan noin 20 x 5 metriä. Kohteessa voi olla myös kaksi korsun tai poteron pohjaa.
Koordinaatit: Taistelukaivanto A pohjoispää. ks. alakohteet.
Tarkastettava.

Hietala 2 (Asuinpaikat)
Kohde sijaitsee tasanteella Hietavaaran lounaispuolella nykyiseltä metsätieltä 30 – 80 m pohjoiseen. Alueella on kaksi rakennuksen pohjaa, toisessa piisikivistä tehdyn uunin jäännökset, kaksi kiviaitaa ja 3 viljelyrauniota.
Ks. alakohteet.

Karhujärvi itä 3 (Asuinpaikat)
Karhujärven itäpuolella kallioisella tasanteella on rakennuksen kiviperustus (leveys 40-50 cm korkeus 20-30 cm), ulkomitat ovat noin 6 x 4 m. Tulisijan jäänteitä ei havaittu.

Pappilan torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kuvausta:
Kohde on merkitty vuoden 1859 pitäjänkartalle; se sijaitsee Ollinkuljun itärinteellä Lomamäen talosta 1,2 km itään. Ympäristö on laajalta avohakattu ja muokattu, torpan vanhojen kivirakenteiden kohdalla on jätetty pieni metsikkö, osa rakenteista on kuitenkin maanmuokkauksen takia tuhoutuneet. Metsikössä on pieni rakennuksen pohja, mitat 5 x > 5 m, lounasnurkassa uunin jäänteet, erillinen uuni, kaksi viljelyrauniota tai kiviaidan pätkää, metsikön itäreunalla/itäpuolella kaksi viljelyrauniota.

Alasen torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kuvausta:
Kohde on merkitty vuoden 1859 pitäjänkartalle; se sijaitsee Alasenlammen pohjoisrannalla. Käynnissä olleen hirvimetsästyksen takia tehtiin paikalla vain nopea pintatarkastus selvittääkseen alueen laajuus ja siellä olevia rakenteita. Rajatulla alueella on todennäköisesti lisää kivirakenteita.

Mikanmäki (Asuinpaikat)
Noin 5 ha laaja kohde on merkitty vuoden 1859 pitäjänkartalle ja vuoden 1972 peruskartalle; se sijaitsee Mikanmäen korkeimmassa kohdassa sen eteläpäässä ja Alasenlammesta 300 – 600 m luoteeseen. Alueelta on löydetty 3 rakennuspohjaa, yksi erillinen uuni, 16 kiviaitaa, joista osa yli 50 m pitkiä, ja 26 viljelyrauniota. Osa pelloista on vielä säilynyt pakettipeltona. Kaikkien rakenteiden tarkkojen mittojen sekä muodon selvittäminen vaatisi aluskasvillisuuden ja paikoitellen myös humuskerroksen poistamisen.
Talosta on tallennettu seuraava perimätieto (Tiedonanto Markku Korteniemi, s-posti 2.10.2021): Venäläiset Mikanmäessä (Kertomus on Samuli Paulaharjun tallentama Hyrynsalmen Kypärävaarasta.
Mikanmäessä ovat venäläiset tulleet taloon. Mennyt piiloon talon väki. Miehet viisi veljestä olleet talossa, menneet liinaan (pellavapeltoon). Niillä ollut venäläisillä tieto, missä miehet ovat. Ovat hokeneet: "Liinassa ollah." Niin ovat venäläiset menneet pirttiin. On tullut yksi venäläisistä pirttiin ja venäläiset sanoneet: "Jumalan kiitos, jo yksi Mikkainen tuli." Mutta tulikin viisi Mikkaista pirttiin. Tuli tappelu ja kaikki venäläiset tapettiin. Veljeksillä oli jo aseet varalla liinassa. (28634)
Kertoi Matti Kemppainen, Kypärän ukko, 76 v. Hyrynsalmi Luvanjärvi 28.6. 1915.

Olkala (Asuinpaikat)
Kohde sijaitsee Mikanmäen pohjoisosassa. Tila oli 1970-luvun vielä asuttu, ja miltei kaikki rakennusten jäännökset ja pellot ovat siltä ajalta peräisin. 1850-luvun torpan ajalta on säilynyt suuren kuusen alla oleva kivilatomus, ja sen vieressä oleva kivirakennelma, joka oli ilmeisesti osa tulisijasta.

Olkala 2 (Asuinpaikat)
Kohde sijaitsee Mikanmäen pohjoisosassa. Aluetta on hakattu ja muokattu; rakennuksen pohjat ovat vaurioituneet. Alueella on 3 rakennuksen pohjaa, 6 kiviaitaa ja 3 viljelyrauniota. Rakennusten mittoja ei pystynyt määrittämään; selvää tulisijaa ei enää havaittu. Kohdetta ei ole merkitty vuoden 1899 pitäjänkartalle. Pellot ja rakennuksen paikka on merkitty v. 1972 peruskartalle.

Paistekangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteessa on todennäköisesti toisen maailmansodan aikaisia taisteluvarustuksia. Lidar-kuvien perusteella neljä poteroa tai korsun pohjaa. Lidar-havainto. Koordinaatit potero A, koko noin 8 x 4 metriä. Tarkastettava.

Tavin torppa (Asuinpaikat)
Tavikankaan pohjoispäässä on ollut torppa, josta on jäljellä ainakin 3 rakennuksen perustukset ja mahdollisesti navetan perustukset, 6 kiviaitaa ainakin 9 viljelyröykkiötä. Rakennusten mitat ja mahdollisesti muita niihin liittyviä rakenteita ei tiheän aluskasvillisuuden takia voitu selvittää. Tarkka kartoitus olisi vaatinut aluskasvillisuuden poiston. Rajaus (koko yht. 2,1 ha) perustuu viljelyröykkiöiden lisäksi vanhoihin peltoihin viittaavan kasvillisuuteen.

Hautalan torppa (Asuinpaikat)
Hautakankaan luoteispäässä on ollut torppa, josta on jäljellä kahden rakennuksen perustukset ja kaksi kellaria. Rakennusten mitat ja mahdollisesti muita niihin liittyviä rakenteita ei tiheän aluskasvillisuuden takia voitu selvittää. Tarkka kartoitus olisi vaatinut aluskasvillisuuden poiston. Noin 4 ha:n alueella on runsaasti viljelyröykkiötä; Gps-laiteella mitattiin röykkiöitä alueen reunalla yhteensä 151 kpl. Arvion mukaan alueella on yli 250 viljelyröykkiötä. Nykykasvillisuuden perusteella suuri osa näistä oli kaskiröykkiöitä.

Kiimamäen torppa (Asuinpaikat)
Kiimamäellä on ollut torppa, josta on jäljellä kolme rakennuksen perustukset, uuni, kiuas ja kaksi kellaria. Rakennusten mitat ja mahdollisesti muita niihin liittyviä rakenteita ei tiheän aluskasvillisuuden takia voitu selvittää. Tarkka kartoitus olisi vaatinut aluskasvillisuuden poisto. Noin 2,5 ha:n alueella on runsaasti viljelyröykkiötä; Gps-laiteella mitattiin yhteensä 36 kpl. Nykykasvillisuuden perusteella suuri osa näistä oli kaskiröykkiöitä.

Katajamäen torppa (Asuinpaikat)
Katajanmäellä, Kiimamäen torpasta 600 m pohjoiseen, on ollut iso torppa, josta on jäljellä neljä rakennuksen perustukset, 2 uunia, 2 kiuasta ja kaksi kellaria sekä mahdollinen miilu. Rakennusten mitat ja mahdollisesti muita niihin liittyviä rakenteita ei tiheän aluskasvillisuuden takia voitu selvittää. Tarkka kartoitus olisi vaatinut aluskasvillisuuden poiston. Noin 9,2 ha:n alueella on runsaasti viljelyröykkiötä; Gps-laiteella mitattiin yhteensä 117 kpl. Nykykasvillisuuden perusteella suuri osa näistä oli kaskiröykkiöitä.

Ala-ahon torppa (Asuinpaikat)
Ala-ahon mäellä, Katajanmäeltä noin 400 m itäkoilliseen on ollut torppa, josta on jäljellä kaksi rakennuksen perustukset, uuni ja kellari. Rakennusten mitat ja mahdollisesti muita niihin liittyviä rakenteita ei tiheän aluskasvillisuuden takia voitu selvittää. Tarkka kartoitus olisi vaatinut aluskasvillisuuden poisto. Noin 2 ha:n alueella on lisäksi viljelyröykkiötä. Nykykasvillisuuden perusteella suuri osa näistä oli kaskiröykkiöitä.

Rötymäki (Asuinpaikat)
Rötymäen laella sekä etelä- ja kaakkoisrinteessä, vanhan kuusimetsän siimeksessä sijaitsevat Rötymäen talon (merkitty Kajaanin pitäjänkarttaan ja hieman ylemmäs mäen laelle vuoden 1974 peruskarttaan) jäänteet. Alueelta tavattiin kahden uunillisen päärakennuksen perustukset –yksi vanhempi, jossa kiviuuni, ja yksi uudempi, jossa tiiliuuni– sekä yhden muun rakennuksen, mahdollisesti saunan, jäänteet, kuin myös yksi kellari (joka on saattanut olla osa laajempaa rakennusta), sekä useita melko suuria viljelyraunioita (läpimitta useita metrejä); viljelyraunioita ei kartoitettu tarkemmin – niitä havaittiin rakennusten lähiympäristössä kahdeksan kappaletta, mutta niitä on oletettavasti enemmän, ja mahdollisesti koko vanhaa metsää kasvavalla alueella.
Talon jäännös: Kiviperustus ja kiviuunin raunio; oletettavasti vanhempi päärakennus.
Aluerajaus on suuntaa antava.
Katso myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietoikkunan vanhat ilmakuvat Rötymäen alueesta.

Loutelampi (Asuinpaikat)
Loutelammen länsilounaispuolisen rannan yläpuolisella tasanteella sijaitsevat useamman rakennuksen sekä jykevän maakellarin jäänteet. Metallisista pönttöuuneista ja kiukaista sekä yhden rakennuksen säilyneistä puurakenteista päätellen jäännökset ovat pääosin melko nuoria; ne ovat myös melko kevyitä, ilman kunnollisia kiviperustuksia – kyseessä voisi siis olla väliaikaisen kämpän jäännös. Rannan tuntumassa sijaitseva kivikiuas sekä suurehko maakellari voisivat kuitenkin viitata myös hieman vanhempaan ja pitkäaikaisempaan käyttöön. Vanhoissa kartoissa ei alueelle ole muita merkintöjä, kuin yksi asumaton rakennus vuoden 1974 kartassa – nyt löydetyistä pienimmän, läntisimmän rakennuksen jäänteiden kohdalta; kyseisestä rakennuksesta olikin yhä jäljellä romahtaneita puurakenteita.
Kämpänjäännös:
Pitkän kämpän (n. 20 m x 5 m) maa- ja kiviperustukset; perustusten päällä ja ympäristössä paljon metallirojua kuten uunien, kiukaiden ja hormien kappaleita
Aluerajaus on suuntaa antava.
Katso myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietoikkunan vanhat ilmakuvat Loutelammin alueesta.

Halmemäki (Asuinpaikat)
Halmemäen kaakkoisrinteessä sijaitsee vanhaa kuusimetsää kasvava alue, jolta paikallistettiin useita Halmemäen taloon kuuluneiden rakennusten jäänteitä ja muita rakenteita. Talo on merkitty Kajaanin pitäjänkarttaan (nimellä Halmetmäki), ja vielä vuoden 1974 peruskarttaankin on alueelle merkitty kaksi tyhjillään olevaa rakennusta – näistä itäisempi lie rakennus, jonka hirsirakenteita oli inventoinnin aikaan yhä osin pystyssä.
talon jäännös: Rakennuksen kiviperustukset ja kiviuunin jäänteet.
Aluerajaus on suuntaa antava.
Katso myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietoikkunan vanhat ilmakuvat Halmemäen alueelta.

Raappanansaari 2 (Maarakenteet)
Historiallinen; Raappanansaaren koillisrannalla sijaitseva maakellari. Se on suorakaiteen muotoinen ja kooltaan 4,5 x 4 m vallin ulkoreunasta mitattuna. Tasainen valli, jonka leveys on 1-1,2 m. Valli selväpiirteinen, nousee maasta 40 cm. Keskellä oleva kuoppa on suorakaiteen muotoinen ja kooltaan 1,3 x 2 m, syvyys 1 m. Kuopan reunat ovat jyrkät.

Ukonlampi 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lidar-havainto. Itä-länsi -suuntainen todennäköisesti toisen maailmansodan aikainen juoksuhauta. Pituus noin 50 metriä. Länsipäässä juoksuhaudan eteläpuolella näkyy noin 7 x 4 -metrinen painanne. Koordinaatit itäpäästä. Tarkastettava.

Kukonpelto 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde koostuu Lapin sotaa varten lentokentälle rakennetuista lentokoneen sirpalesuojista (15 kpl) ja yhdestä korsusta.

Kukonpelto 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Puolustusvoimien joko sodanaikaisia tai myöhemmin harjoituksissa käytettyjä kaivantoja, mahdollisesti sirpalesuojia ja teltanpohjia.

Kukonpelto 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Toisen maailmansodan aikainen puolustusvaruskohde, jossa on miehistökorsu, juoksuhauta ja kuusi lentokonekorsua.

Suksiharju länsi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohteesta löytyi maakellarin jäännös, oletettava rakennuksen paikka, sekä vanhojen ojien jäänteitä, jotka voisivat viitata aiempaan maanviljelyyn. Rakenteiden päällä kasvavien vanhimpien puiden iästä päätellen kyseessä viereisen kämpän viimeisintä käyttövaihetta vanhemmat rakenteet, luultavasti jääneet käytöstä viimeistään 1900-luvun alkupuolella.
Kellarikuoppa, n. 5 m x 3,5 m, 1,8 m syvä; pohjoisnurkan romahtaneessa seinämässä näkyy seinähirren jäännös.
Asuinpaikka/rakennuksen paikka, ks. alakohde

Pieni Murtiovaara länsi (Kulkuväylät)
Historiallinen; Pienen Murtiovaaran laelta itään, metsätien vieressä koillispuolella seisovassa vanhassa männyssä, rungon pohjoisluoteispuolella n. 1,6 m korkeudella on pilkkaan kaiverrettu merkkejä; merkit ovat hieman epäselviä, mutta ne voisivat olla kirjaimia, jossa tapauksessa ylävasemmalla on luultavasti ”M”. Suunnilleen puun vastakkaisella puolella on toinen pilkka, jossa ei kuitenkaan ole merkkejä, vaan vain matala kirveellä tehty poikittainen lovi.

Myllykangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Myllypuron lounaisrannalla ja pienen myllylammen päällä, Myllykankaan koillisrinteen alapuolella sijaitsee vanhan vesimyllyn jäännös - n. 5 m x 5 m hirsirakennus on kokonaan pystyssä, tosin turvekatossa on muutamia reikiä ja rakennus on kallellaan niin, että sen luoteiskulma on myllylammessa. Rakennuksen pohja on veden vallassa ja lattia vaikuttaa pitkälti tuhoutuneen. Myllyn koneistoa ei näyttänyt juuri säilyneen, mutta viljasuppilo on vielä paikoillaan katonrajassa.

Huovilansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Huovilansuon pohjoisosissa, pienellä kangassaarekkeella, jolle peruskarttaan on merkitty tervahauta, sijaitsee tervahaudan sijasta vanhan kämpän jäännös. Rakennuksesta ovat säilyneet sen maaperustukset (kulmissa myös perustuskivet), seinähirsien jäänteitä etenkin nurkissa (suurimmaksi osin sammalen peitossa), osa kiviuunia, sekä puisen oven jäänteet. Rakennus koostui kaksihuoneisesta tuvasta, n. 18 m x 10 m, jonka eteläpäädyssä oli sisäänkäynti, ja lounaiskulmassa kiviuuni tai kiuas (josta jäljellä n. 2,5 m x 2,5 m, 1,5 m korkea kivikasa, josta romahtanut kiviä osin myös perustusten ulkopuolelle pienempään kasaan), sekä kevytrakenteisemmasta länsisiivestä, 10 m x 4 m, tuvan pohjoisemman huoneen vieressä.

Hongikkokangas lounas 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hongikkokankaan lounaispuoleisen nimettömän kankaan luoteisen laen koillisrinteessä on n. 20 m x 15 m poikkeuksellisen tasainen, mahdollisesti tasattu alue. Tämän alueen keskellä on pienen rakennuksen pohjan jäännös (n. 4 m x 4 m), joka erottuu ympäristöstään matalana, neliömäisenä maavallina pienen painanteen ympärillä. Rakenteen pohjoisnurkassa on matala, päältä hiekan peittämä kiviröykkiö (n. halkaisija n. 2 m, korkeus 0,5 m) – oletettavasti pienen uunin jäännös.

Iso-Valkeainen 27 (Taide)
Historiallinen; Merkkipuu on aivan Iso-Valkeaisen rannalla, siihen pistävän pienen ja kapean niemen keskivaiheilla järven luoteisosassa. Niemellä kasvaa iäkkäitä mäntyjä.
Puuhun veistetyssä korossa on keskellä vuosiluvut 1880, 1911 ja useita nimikirjaimia: AM H [H ylempänä oikealla] 1880 P M [M alempana] W K E 19 14/2 11 [14 vaakaviiva 2] Piirtoalue on 52 cm korkea ja 14 cm leveä. Puun halkaisija on noin 55 cm. Merkinnät alkavat puussa noin 90 cm korkeudelta maanpinnasta.
Merkkipuu. Ilmoittajan mukaan todennäköisimmät nimimerkkien takana olevat henkilöt ovat Anders Moilanen (synt.1867), Juho Moilasen (synt. 1842) poika. W K E mahdollisesti Vilhelm Karvonen 1882-1969 Junttilan tilalta.

Löytöjärvi Kontionpuisto (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kainuun Museoon otettiin yhteyttä, että päättöhakkuissa oli havaittu toisen maailmansodan aikaisia juoksuhautoja. Hakkuut lopetettiin ja sovittiin metsäsuunnittelijan kanssa tarkastuspäivä, jolloin dokumentoitiin ja merkattiin rakenteet maastoon. Kohteessa kasvoi sekametsää, enemmän havupuuta, ja maassa kasvoi varpuja.
Kohde sijaitsee Löytöjärven luoteisosassa Löytöniemen Kontionpuistossa. Tarkastuksessa dokumentoitiin ainakin kuusi juoksuhautaa ja kolme ampumapesäkettä varsin pienellä alalla. Juoksuhaudat ovat pitkiä ja osa on monihaaraisia, juoksuhautojen päissä olivat haudat ovat syvemmät, missä on mahdollisesti ollut ampumapesäkkeitä. Juoksuhaudat erottuivat maastossa hyvin selkeinä kumpuina. Juoksuhaudat ovat keskimäärin 0,5 metriä syviä ja korkeintaan metrin syviä. Leveyttä haudoilla on keskimäärin metrin. Nämä eivät näy Lidar-kuvissa. Maastossa näkyi paljon pienempiä kaivantoja ja monttuja, mitkä voivat olla sodan aikaisia. Kolme erillistä pienempää rakennetta, todennäköisesti poteroita, myös dokumentoitiin. Ne ovat noin 8 x 2 metrin kokoisia. Juoksuhaudat näyttävät siltä, että ovat säilyneet koskemattomina.
Juoksuhauta 1 on noin 40 m pitkä ja suora.
Juoksuhauta 2 on noin 25 m pitkä. Jonkin verran mutkittelee, 1/2 m - 1 m syvä.
Juoksuhauta 3 on noin 35 m pitkä, sivuhaara 13 m; sivuhaarassa kaksi lyhyttä sivukäytävää tai ampumapesäkettä. On noin ½ metriä leveä ja syvä.
Juoksuhauta 4 on T-muotoinen, pidemmässä juoksuhaudassa kolme pientä haaraa tai ampumapesäkettä, mitat noin 20 metriä ja 8 metriä.
Juoksuhauta 5 on kiemurteleva, haarautuu kahdessa kohtaa, mitat ovat noin 30–35 metriä. Syvyyttä juoksuhaudalla on 1/2 m – 1 m.
Juoksuhauta 6 on pisin, sillä on useita haaroja. Mitta noin 50 metriä.
Potero 1, erillinen rakenne, 8 m x 2 m.
Potero 2, erillinen rakenne 8 m x 2 m, tai on lyhyt juoksuhauta.
Potero 3, ei mittoja mutta samaa kokoa muiden dokumentoitujen poteroiden kanssa.
Rakenteiden paikkatiedot, ks. alakohteet.

Joutenpuro 3 (Maarakenteet)
Historiallinen; Nimettömän lammen ja suon välinen lasku-uoma. Hiekkamaa. Sekapuusto.
Kyseessä on noin 50 metriä pitkä kaivanto, joka on syvimmillään kolmisen metriä ja leveimmillään saman verran ylhäältä ja noin metrin alhaalta. Kapeimmillaan kaivanto on vain noin puolisen metriä leveä ja muutaman kymmenen sentin syvyinen. Vaikuttaa siltä, että suon yläpuolella olevaa lampea on yritetty laskea kuivaksi tai ainakin sen pintaa on alennettu kaivamalla suon ja lammen erottavaan kapeaan hiekkakannakseen laskuoja. Laskuoja haarautuu alempana lähellä suota ja sen eteläpuolinen uoma oli ainakin tarkastushetkellä kuiva. Vesi juoksi pohjoisempaa uomaa.
Lammen kuivatuskaivanto, ehkä 1800-1900 -luvulta.

Kaunislampi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kämppä sijaitsee tasaisella rantakaistaleella, noin 10 metrin päässä rannasta. Alueella on harvaa ja iäkästä männikköä. Rakennuksen pohjan päällä ei kasva puita.
Paikalla on 4,5 x 4,5 metrin kokoinen kämpän pohja, jossa noin 1,8 x 1,8 metrin kokoinen ja noin 60 cm korkea kiuas on länsinurkassa. Hirret on kirveellä katkaistut ja halkaisijaltaan noin 25 cm. Pohjoisnurkka erotettavissa huonoimmin. Oviaukon paikkaa ei erota.
Metsätyö- tai talvikämppä 1900-luvulta, ilmoittajan mukaan 1920-luvulta.

Kylmäniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee kapean, harjumaisen Kylmäniemen itärinteellä, noin 15 metriä rannasta.
Kyseessä on kelopuu, johon on kirveellä hakattu uuttu telkälle. Uuttu on noin 1,3 metrin korkeudella ja suuaukko on järvelle eli itään päin. Kelopuu alkaa olemaan jo laho ja halkeillut.
Vanha telkän munituspesä, joka on tehty onttoon keloon lyömällä kirveellä linnulle pesäkolon suu.

Lounaja (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin kymmenen metriä paikalla olevasta vanhasta verkkovajasta etelään, aivan polun itäreunassa pienellä kumpareella, noin 5 metriä Lounajan rannasta länteen. Kiuas on täysin sammalen peittämä, mutta se erottuu pienenä kohoumana. Sammalten alla on palaneiden kivien kasa jäännöksenä kalamajasta ja sen kiukaasta. Puuosista ei ole enää mitään jäljellä. Kiuaskumpare on halkaisijaltaan noin kaksi metriä ja korkeudeltaan noin 0,7 metriä. Kohde löytyi kun informantti kertoi kuullensa sedältään, että ko. niemekkeessä pitäisi olla vanha kalasaunan kiuas, mutta hän ei ollut sitä löytänyt. Inventoinnissa löysimme kiukaan melko nopeasti maakairalla tunnustellen. Kohteen rajaus Kohde rajautuu kiukaan näkyvien jäännösten mukaisesti, huomioon ottaen, että maan alla saattaa sen ympärillä olla jonkinlaisia säilyneitä rakenteita tai kulttuurikerrostumia varsinaiseen hirsirakennukseen liittyen.
Tulkinta: Kalasaunan jäännös viime vuosisadoilta.

Talassalmi (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Talasjärven ja Puukkojärven välisen Talassalmen kohdalla, salmen länsirannalla, neljän metrin etäisyydellä vesirajasta. Kasvillisuus on mäntyvaltaista kuivahkoa kangasta.
Kohteessa on merkkipuu. Puu on 25 cm paksu kelottuva mänty, jonka rungossa eteläsivulla, 1,5 m korkeudella, on 30 cm korkea ja 8 cm leveä pilkka, johon on hakattu kirveellä lovi. Pilkka on kasvanut osittain umpeen.
Tulkinta: Kyseessä on 1900-luvulle ajoittuva merkkipuu. Kohteen käyttötarkoitus ei ole tiedossa. Se voi sijaintinsa perusteella liittyä esimerkiksi kalastukseen

Valkeaisenkangas (Puurakenteet)
Historiallinen; Erotusaita on merkitty nykyiselle peruskartalle ja ainakin vuoden 1988 kartalle, jossa näkyy aiempi, etelässä oleva osa. Ympäristön kuvaus Erotusaita on rakennettu Iso-Valkeaisen ja nykyään Kirkasvetinen-nimisen lammen (aiemmin kartoilla Levälampi) väliin ja Leväpuron pohjoispuolella olevalle kankaalle.
Vanha erotusaita on nähtävissä uuden rinnalla. Nykyiselle peruskartalle merkitty erotusaita noudattelee vuonna 2022 pääasiassa vanhaa aitaa ainakin itäpäässä, sillä uusi poroaita linjautuu muutamia metrejä pohjoisemmaksi. Uuden aidan rakenteita ei kuitenkaan ole niin etelässä Leväpuron suunnalla kuin vanhan. Ensimmäinen poroaitaan mahdollisesti liittyvä osa itäpäässä on Iso-Valkeaisen rannalla oleva vallillinen maakuoppa, joka on todennäköisesti merkitty katkonaisena suorakaiteena vuoden 1988 kartalle. Se on 3,3 x 4 metrin kokoinen ja metrin syvä, selkeäpiirteinen kuoppa rannassa kulkevan polun länsipuolella. Kuopasta lounaaseen päin on kouru tai oviaukon paikka, joka erottuu 2 metriä pitkänä ja metrin leveänä kaivantona. Kuopan seinämät ovat noin 45 asteen kulmassa. Päällä ei kasva puita. Ensimmäinen aidan osa idässä - tolppa, halkaisemalla valmistettua lautaa ja rautanauloja - havaittiin nyt digitoidussa kohdassa. Alueella on myrskyssä kaatuneita, havainnointia haittaavia puita, jotka lienevät kaataneet mukanaan myös aitaa. Ensimmäinen selkeästi havaittava ja pystyssä oleva aidanpätkä alkaa noin kohdasta 7265193 609687 ja jatkuu noin 35 metriä luoteeseen päin. Sen jälkeen on kaatunutta aitaa noin 60 metrin matkalla. Tämän jälkeen aita on taas pystyssä noin 20 metriä. Tämän jälkeen aita suuntaa länsilounasta kohti ja on pätkittäin pystyssä ja joten kuten seurattavissa kunnes kääntyy etelään kosteammalle alueelle, jossa aita sijoittuu suorakaiteen muotoisen, puuttoman alueen ympärille. Eteläisimmässä osassa on aukko, mahdollinen portti. Kosteimman alueen ympärillä aitalinjan havaitsee hyvin tolpista ja niiden välissä olleista, myöhemmin ilmeisesti tarkoituksella pois sahatuista ja ehkä muualla hyödynnetyistä kapean laudan pätkistä. Tämän jälkeen pohjoiseen ja luoteeseen kääntyvä aita on paikoittain todella heikosti näkyvillä (myös täällä on myrskyissä kaatuneita puita), mutta todennäköisesti vanhan aidan osia on vielä pisteessä 7265281 609287. Muualta aidan linjaa ei nyt saatu havaittua, vaikka se on ollut nyt digitoitua laajemmalla alueella. Aita on koostunut pääosin pyöreistä, paikoittain paksuistakin puista/tolpista, halkaisemalla valmistetuista laudoista, rimoista ja ainakin eteläpäässä myös kapeasta laudasta sekä rautanauloista. Puita on katkottu sekä kirveellä että sahalla. Vaakalautoja tai pyöreitä rimoja on kiinnitetty paikoittain myös eläviin puihin rautanauloilla.
Tulkinta: Aitaa ei ole merkitty vuoden 1969 peruskartalle, mutta on siinä vuoden 1988 kartalla. Mahdollisesti aita on rakennettu vuoden 1969 jälkeen. Toki on mahdollista, ettei kaikkia erotusaitoja ole peruskarttoihin merkitty, jolloin aita saattaa olla vanhempi.

Lehmimäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Lehmimäellä, missä nykyään sijaitsee Petsamon kämpän pihapiiri, havaittiin yhä ylläpidettyjen rakennusten lisäksi kivetyn maakellarin jäännös, sekä lukuisia viljelyraunioita ja kiviaitojen jäänteitä. Jälkimmäisistä vain osa kartoitettiin tarkemmin. Vielä vuoden 1972 peruskartalle on paikalle merkitty viljelyksiä ja runsaasti ulkorakennuksia, ja ympäristön harva nuorehko lehtipuuvoittoinen sekametsä, heinikko ja muu lehtomainen kasvillisuus kertovatkin melko hiljattaisesta maataloustoiminnasta alueella. Havaittujen viljelyksiin rakenteiden tyyppi ja kunto, sekä niiden yhteydestä tavattu vanhempikin puusto viittaavat siihen, että paikan asutus- ja maanviljelytoiminta olisi peruja ainakin 1800-luvulta. Nykyisiä rakennuksia vanhempia asuinrakennusten jäänteitä ei havaittu, mutta sellaisia on saattanut sijaita nykyisten rakennusten sijainnilla.
Kellari: suuren maakellarin kumpu, n. 8 m x 8 m, korkeus n. 2,5 m;
kivirakenteisesta kellarista säilynyt ainakin sisäänkäynti.

Kopla (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Saarenmaan mäen etelärinteellä, sekametsäsaarekkeella sekä sitä ympäröivällä nuorta kuusitaimikkoa ja heinää kasvavalla avohakkuualueella. Sekametsäsaarekkeen ja siitä länteen sijaitsevan pienemmän haapasaarekkeen reunoilta tavattiin yhteensä kolme viljelyröykkiötä. Sekametsää kasvavalta saarekkeelta ei pikaisessa tarkastuksessa tavattu muita varsinaisia rakenteita, mutta se on kauttaaltaan tasattua maata, vanhaa pihapiiriä (toisin kuin ympäröivä avohakkuualue, joka vaikuttaa olleen peltoa ja niittyä), ja sinne idästä johtanut (ja saarekkeelle päättyvä) tie on yhä havaittavissa maastossa. Vuosien 1856–59 pitäjänkartalle metsäsaarekkeen paikalle on merkitty nimetön torppa, ja sen ympärille, nykyiselle hakkuualueelle sen pellot ja niityt, niin että pellot ovat torpan vieressä ja pohjoispuolella (kuten havaitut viljelyröykkiöt) ja niityt näiden eteläpuolella. Hieman idempänä kartassa on myös Oravisaari-niminen torppa, mutta se on sijainnut hankealueen ulkopuolella, nykyisen Saarelan talon itäpuolisen notkelman tuolla puolen, Saarelan talon peltoineen sijaitessa Oravisaaren läntisten peltojen paikalla.
viljelyröykkiöt, ks. alakohteet

Kemppaala (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paljakan lounaisrinteessä, n. kilometrin verran Vaaranpäällyssoista etelälounaaseen sijaitsevat Kemppaalan talon ja sen viljelysten jäännökset. Talon pihapiiri ja pellot erottuvat niittyineen ja lehtipuuvoittoisine puustoineen yhä selvästi ympäröivästä kuusimetsästä. Alueelta tavattiin talon perustusten ja sen kiviuunin jäännösten lisäksi navetan jäännökset kylmämuurattuine kiviseinineen, kahden maakellarin ja yhden pienen hirsirakennuksen jäännökset, sekä kiviaitoja ja viljelyröykkiöitä. Talo vaikuttaa autioituneen 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla päätellen siitä, että se on yhä merkitty asutussa kunnossa 1972-luvun peruskarttaan, mutta lie rakennettu ainakin jo vuosisadan alkupuoliskolla.
talon jäännös: rakennuksen kiviperustus, n. 9 m x 7 m, länsiseinustalla litteistä kivistä koostuvan hormillisen uunin jäänteet.

Vehkala (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vehkala-nimisellä paikalla Humalavaaran lounaisrinteen alapuolisella tasanteella, n. kilometrin Uvan kylän asutuksesta pohjoiseen sijaitsevat talon tai torpan ja sen viljelysten jäännökset. Kohteesta tavattiin kolmen tai neljän rakennuksen jäännökset, kahden kiviaidan jäännökset, yksi tarkoitukseltaan tuntematon kuoppa, sekä ainakin 44 viljelyröykkiötä. Kohde rajautuu idässä ja kaakossa jyrkkään purontörmään, ja kohteen aluetta reunustaa luoteessa, pohjoisessa, idässä ja kaakossa osin iäkäskin kuusimetsä. Etelässä ja lännessä puolestaan on vanhalla hakkuuaukiolla hyvin tiheää lehtipuuvesakkoa. Itse kohteen luoteisosa on enemmän tai vähemmän harvakseltaan lehtipuita kasvavaa niittyä, kaakkoisosa taas on vanhalle pellolle istutettua kuusimetsää. Vanhoista kartoista Ristijärven pitäjänkartassa vuosilta 1843–53 paikalle on merkitty vihreällä niittyä sekä keskelle mustalla, ilman nimeä oletettava asutuksen paikka –joka on siis ilmeisesti ollut tyhjillään jo tuolloin - kun taas vuoden 1972 peruskartassa paikalle on merkitty peltoa ja muutama pienehkö talous- tai varastorakennus, oletettavasti lato tai vastaava. Tästä päätellen paikalla on pidetty peltoja ja/tai niittyjä vielä viime vuosisadan jälkipuolella, yli sata vuotta asutuksen hylkäämisen jälkeen. Nämä pidempään käytössä olleet maat erottuvatkin ympäristöstään erilaisen kasvillisuuden lisäksi niiden reunoja kulkevien ojien perusteella. Aiemmin viljelty alue vaikuttaa olleen kuitenkin laajempi, ja viljelyröykkiöitä löytyy myös tämän selkeämpirajaisen alueen ulkopuolelta, vesakosta ja etenkin varttuneemman kuusimetsän puolelta. Kuusimetsän puolella sijaitsevista viljelyröykkiöistä osan päällä kasvaa yli 100-vuotiaiksi, jopa 150-vuotiaiksi arvioitavia kuusia, joten näiden voi ehkä olettaa olevan peräisin ajalta ennen asutuksen hylkäämistä joskus luultavasti 1800-luvun alkupuoliskolla.
pirtin jäännös: N. 7 m x 6 m rakennuksen kivi- ja maaperustukset, pohjoisnurkassa uunin jäännös, n. 3 m x 3 m, 1,6 m korkea.
Ainakin 44 viljelyröykkiötä; näiden halkaisija vaihtelee n. 1,5 ja n. 4 m välillä, korkeus n. 0,4 m ja 1,5 m välillä; osa sijaitsee kuusimetsässä, heinikkoisen, selvästi vielä 1900-luvun puolenvälin jälkeen viljellyn alueen ulkopuolella, ja näistä joidenkin päällä kasvaa yli 100-vuotiaiksi oletettavia kuusia. Alakohteissa paikkatiedot.

Saunaniemi 2 (1000046026) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Iso Tuomaanjärven länsirannalla Saunaniemen kärjessä on nykyään kunnostettu käytössä oleva pieni mökki. Vuoden 1974 kartalle alueelle on merkitty 6 talousrakennusta, ilmeisesti pieniä liitereitä, jotka kuuluivat mahdollisesti Niskalan talolle. Nykyisestä mökistä 15 m kaakkoon on matala kaksiosainen kiviperustus, mitat noin 12 x 6,5 m. Sen keskiosassa on ”piisikivistä” tehty uuni (mitat noin 1,8 x 1,6 x 0,8 m), uuni on osittain sortunut. Rakenteeseen ei näytä kuuluneen hormia, joten kyseessä olisi ollut savupirtti, ja se on joka tapauksessa vanhempi kuin v. 1974 kartalle merkityt talousrakennukset. Rakennuksesta noin 50 m etelään on rinteessä rivissä 4 maakellarikuoppaa, niiden mitat ovat valli mukaan lukien noin 3,5 m-4 m, kuoppien mitat ovat 2 - 2,5 m x 1,5 - 2 m, syvyys vaihtelee enimmillään yli metriin.

Löytöjoki (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Löytöjoen tehdas sijaitsee noin 2 km Hallan talon pihalla sijaitsevalta Jääkärien muistomerkiltä
pohjoiskoilliseen. Kohde on itään virtaavan Löytöjoen pohjoisrannalla.
Hyrynsalmella toimineet J. A. Heikkisen eli Hallan Ukon terva- ja tärpättitehtaat ovat merkittävä osa suomalaisen ja kainuulaisen tervatuotannon historiaa. Niistä on säilynyt ainoana kokonaisuutena Löytöjoen terva- ja tärpättitehdas, joka oli toiminnassa vuosina 1924-39.
Kohde koostuu lähinnä tuotantolaitteiden raunioista, rakenteiden jäännöksistä sekä
tehtaan toiminnan ohessa syntyneistä kuopista ja kasoista. Kohde dokumentoitiin vuonna 1997 ja siellä tehtiin kaivaustutkimuksia vuonna 1998. Kaivaustutkimukset kohdistuivat alueella kohdistuneet liuskekivistä, savilaastista ja suurista lähinnä patamaisista metalliosista muodostuvaan retorttiuuniin sekä liuskekivistä ja savilaastista muurattuun tärpättitislaamoon.
Kohteen restaurointityöt käynnistyivät 2000 ja niissä suojattiin arkeologisissa kaivauksissa paljastetun rakenteet. Restaurointihankkeen keskeisin tavoite oli vanhan tehdasraunion säilymisen turvaaminen ja sen toiminnan havainnollistaminen. Restaurointityöt aloitettiin raivaamalla raunioiden ympäristöä kasvillisuudesta. Osittain sortuneita kivilatomuksia vahvistettiin ja tuettiin alkuperäisillä menetelmillä. Tervaretortin eli -tehtaan sekä tärpättitehtaan raunioiden päälle rakennettiin suojakatokset estämään rakenteiden vaurioituminen ja rapautumisen jatkuminen.
Kaivausten yhteydessä dokumentointiin myös Löytöjoen tehdasta edeltänyt, vuonna 1918 perustettu Pahalammin terva- ja tärpättitehdas, Pahalammin tehtaan jäännökset sijaitsevat noin 800 metriä Hallan talon pihalla olevasta jääkärien muistomerkistä länteen.

Pahalampi (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Pahalammin tehtaan jäännökset sijaitsevat noin 800 metriä Hallan talon pihalla olevasta jääkärien muistomerkistä länteen. Tehdas on sijainnut loivasti länteen viettävässä, sekametsää kasvavassa rinteessä noin 200 metriä Pahalammesta itään.
Tehtaaseen kuului luonnonkivestä muurattu retorttiuuni jäähdytinlaitteineen sekä tärpättitislaamo. Valokuvien perusteella alueella sijaitsi myös yksinkertainen nostolaite, vaatimaton hirsikämppä ja puinen vesikouru. Maastossa tehtaan rakenteet erottuvat matalina maakumpuina ja vähäisinä, sammaloituneina raunioina. Selkeimmin on nähtävissä epämääräisen ympyrän muotoinen retorttiuuninjäännös ja sen eteläpuolella oleva jäähdyttimeen liittyvä syvennys. Syvennyksen länsipuolella on tehtaan toimiessa syntynyt hiilikasa. Retorttiuunin jäännöksissä, jäähdytinsyvennyksen pohjoispäässä on kivirakenne, joka saattaa liittyä uunin tervanlaskuaukkoon.
Retorttiuunista noin kolme metriä länteen sijaitsee sammaloitunut ja osittain rauennut kivilatomus. Siinä ei ole päällepäin havaittavia rakenteita tai käytöstä kertovia merkkejä. Latomuksen länsipuolella on suorankulman muodostava kivirakenne, joka liittyy paikalla sijainneeseen hirsikämppään. Näyttää siltä, että Pahalammin tehdasalueelta on haettu hiiliä myös tehtaan lopettamisen jälkeen.
Löytöjoen terva- ja tärpättitehdasta edeltänyt Pahalammin terva- ja tärpättitehdas perustettiin vuonna 1918. Vuonna 1924 tehdas siirrettiin Löytöjoen rannalta hankitulle vuokramaalle. Pahalammen tehtaan sijainti oli sen toiminnan kannalta huono, esimerkiksi veden saanti aiheutti ongelmia.
HUOM: kohteen tarkka sijainti ei ollut rekisteriinvientihetkellä tiedossa ja sille tehty aluerajaus on todennäköisesti liian suuri (kohdetta koskevan raportin sijainti ja laajuustietoa on hieman epämääräinen).

Tolkanoja 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla on laonnut rajamerkki, jossa on esillä kaksi teräväkärkistä kiveä sammaleen alta. Näiden ympärillä sammaleen alla on lisää kiviä noin 1 x 0,5 metrin kokoisella alueella.
Rajamerkki paikannettiin vuoden 1850 pitäjänkartalta, jolloin paikalla on ollut Niskan kylän ja kruunun/valtionmaan välinen raja. Raja on merkitty myös vuoden 1951 peruskartalle. Nykyisin se sijaitsee kiinteistörajalla.

Tolkanoja 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla on laonnut rajamerkki. Noin 1 x 1 metrin kokoisella alueella on sammaleen peittämiä kiviä. Kaksi kivistä on hieman enemmän esillä sammaleen alta. Niiden koot ovat noin 30 x 30 cm.
Rajamerkki paikannettiin vuoden 1850 pitäjänkartalta, jolloin paikalla on ollut Niskan kylän ja kruunun/valtionmaan välinen raja. Raja on merkitty myös vuoden 1951 peruskartalle. Nykyisin se sijaitsee kiinteistörajalla.

Kivisuo (1000046237) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kivisuon kaakkoispuolella, ojitetun suon pohjoisreunalla sijaitsee kivistä ladottu rajamerkki. Merkin koko on noin 0,5 x 0,5 metriä. Sen korkeus on myös noin 0,5 metriä. Rajamerkki on viisarikiveä lukuun ottamatta täysin sammaleen ja varpujen peitossa. Esillä oleva viisarikivi on kooltaan noin 30 x 30 cm. Sen itäpuolelle on laitettu pystyyn puinen keppi merkkaamaan rajaa.
Rajamerkki paikannettiin vuonna 1859/1856 laaditulta pitäjänkartalta, jolloin paikalla on ollut Oterman kylän ja Jaalangan kylän välinen raja. Raja on merkitty myös vuoden 1972 peruskartalle. Paikalla on nykyään kiinteistöraja.

Perttula (1000046638) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Sotkamossa, lähellä vanhaa Perttulan kantataloa; ts. Naapurivaaran vanhaa kantatilaa, missä on asuttu aina 1600-luvulta asti, havaittiin tunnetun maamerkin vanhan puun, "Perttulan petäjän", läheisyydessä maakellarin ja kuoppajäänteen jäännökset sekä merkkejä kärrynpolusta.
Maakellarin tai rakennuksen pohja. Se näkyy myös Lidar-kuvissa. Koko on noin 4 x 7 m. Se on noin 1,75 cm syvä. Seinissä näkyy kahden nyrkin kokoisia kiviä. Oviaukon seinän paksuus on noin metri. Pohjasta otetussa kairanäytteessä näkyi multaa noin 20 cm.
Kuoppajäännöksen halkaisija on noin kolme metriä, selkeät 1,25 m leveät vallit. Se on yli metrin syvä ja kuopan pohja on pehmeä. Kairanäytteessä näkyi multaa.
Kärrypolusta on säilynyt selkeät kahdet parikymmenen sentin levyiset urat kahden metrin välein. Urat ovat paikka paikoin noin kymmenen sentin syvyiset. Polun leveys noin kolme metriä. Uria näkyi maassa noin 20 metrin matkan päättyen Perttulan petäjän kohdalla. Polkua eteenpäin tutkittaessa ei enää uria metsittyneen kasvillisuuden ja paksun sammaleen alta näkynyt. Petäjän ja kuoppajäännösten välissä on kallioperässä luode-kaakko-suuntainen painauma, mikä muodostaa molemmille puolin kulkuväylää usean metrin korkuisen seinämän. Painauma näkyy myös Lidar-kuvissa. Kulkuväylää on kuljettu kärryillä ja kävellen useita vuosisatoja.
Paikkatiedot, ks. alakohteet.

Peurasuo koillinen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Honkavaaran pohjoispuolella sijaitsevan Peurasuon koillispäässä, Honkavaarantien varrella sijaitsevasta tukkitien risteyskohdassa 50 metriä etelään hakkuualueen reunassa.
Kohteessa on paksun sammaleen peittämän kiukaan jäännökset, mitä ympäröi selkeät vallit, joiden leveys on noin 1,5 - 1,75 metriä. Vallin koko on askelin mitattuna noin 9 x 20–21 metriä. Vallin lounaisnurkassa havaittiin turpeen alta merkkejä puurakenteesta, hirsiseinästä. Vallin sisäpuolelta sijaitsevasta puunkaadon kuopasta havaittiin myös merkkejä puurakenteesta.
Kiukaan kivet on kylmäladottu. Kiviä on levinnyt. Sillä on kokoa noin 5 x 3 metriä. Rakentamiseen käytetyt kivet ovat pääosin kantikkaita, kooltaan noin 20–30 cm. Siinä osassa mikä näkyy maanpinnan yläpuolella, on ainakin kuusi kerrosta kiviä. Korkeutta noin 1,6–1,8 metriä.

Välimäki (1000047622) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteessa on Uvantien ja Välimäen talon välissä noin 40 metriä pitkä juoksuhauta ja mahdollisesti kolme korsunpohjaa tai pesäkettä. Juoksuhauta on mutkitteleva, leveys vaihtelee lounaispään ½ metrin ja reilun metrin välillä, syvyys on paikoin ½ metriä – ¾ metriä syvä ja on välillä lähes metrin syvä koillispäässä. Koillispäässä juoksuhauta on isompi ja selkeäpiirteisempi. Korsu 1:ssä ja juoksuhaudassa näkyy puurakennetta. Korsu 1 sijaitsee juoksuhaudan lounaispäästä noin kymmenen metriä etelään. Juoksuhaudan koillispäässä sijaitsee kaksi korsua/pesäkettä, korsu 2 ja korsu 3.
Rakenteet eivät näy Lidarissa.
Maanomistaja kertoi, että naapurin vanhan isännän mukaan alueella on ollut saksalaisten tekemä juoksuhauta.
Alakohteet, korsujen ja juoksuhaudan sijaintitiedot.

Käärmekangas (Puolustusvarustukset)

Kaurosenlehto (Asuinpaikat)
Historiallinen; Rakennus sijaitsee Kaurosenlehto-nimisen metsäsaarekkeen pohjoispuolella, suon laidalla. Alue on ojittamatonta, tuoretta kangasta, Puusto on koivu- ja kuusivaltaista ja aluskasvillisuus koostuu sammalista ja varvuista. Kohteen päällä kasvava puusto on selvästi alle 100-vuotiasta.
Paikalla on pitkälle nurkalle kirveellä salvottu rakennus, jossa on enimmillään neljä hirsikertaa pystyssä. Sahaa on käytetty oviaukon kohdalla. Rakennuksen pohjoisempi osa on paremmin säilynyt ja erottuu eteläpuolta selkeämmin. Rakennuksen koko on noin 4,7 x 4 m. Oviaukko on 4,7 metrin pituisella pohjoisseinällä. Hirsissä ei kaiverruksia. Kivistä tulisijaa ei rakennuksessa vaikuta olleen, ei myöskään nurkkakiviä tai kivijalkaa, eli se on rakennettu suoraan maapohjalle. Vanhoilla kartoilla paikan läpi on kulkenut polku, mutta nyt sitä ei havaittu.
Noin 10 ja 20 metriä rakennuksesta lounaaseen on kaksi suurehkoa kuoppaa. Rakennusta lähempänä oleva kuoppa (2,5 x 4,8 m, syvyys 1 m) on laakeampi ja epämääräisempi kuin kauempana oleva, huomattavasti jyrkkäreunaisempi kuoppa, joka on kooltaan noin 2 x 1,5 metriä ja sen syvyys on noin 1,2 metriä. Tämän kuopan pohjalle on lounaisreunalta valunut maata. Kummankin kuopan pohjalla virtasi inventointiaikaan vettä.
Puisen rakennuksen rauniot mahdollisesti 1900-luvun alkupuolelta. Kuopat saattavat liittyä rakennuksen käytön aikaiseen toimintaan, mutta niiden funktio jäi epäselväksi. Vinovalovarjosteessa kuoppia näkyy Kaurosenlehdon pohjoisosassa useampia, mikä havaittiin inventoinnin jälkeen. Kuopat ja rakennus voivat olla jatkosodan aikaisia, sillä Kaurosenlehdon tienoo mainitaan yhtenä rajanylityspaikkana Rukajärvelle suunnanneessa hyökkäyksessä (Wilmi, J. 2003: Kuhmon historia, s. 491).

Uuranperä 4 (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohteessa havaittiin kahdeksan matalaa ja pitkänomaista mahdollista hautakuoppaa. Informantin kertoman uuralaisen muistitiedon mukaan kyseessä lienevät olleet venäläisten sotilaiden tilapäisiä hautauspaikkoja. Hautakuopat oli kaivettu pohjois-eteläsuuntaan.
Hautakuoppa 1: Noin 4 metriä pitkä, 1 metriä leveä ja ½ metriä syvä. Päälle on kaatunut puu.
Muut hautakuopat, ks. alakohteet.

Mäntyvaara (1000048246) (Taide)
Historiallinen; Kohteessa on merkkipuu, jonka vieressä on kuoppa, joka muistuttaa hautakuoppaa. Kohde sijaitsee aivan rajavyöhykkeen tuntumassa, rajalle johtavan tien eteläpuolella Mäntylammen ja Hämeenjärven välissä. Alueella kasvaa nuorta kasvatusmetsikköä, mutta tämä tieto on vuodelta 2013.
Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän (PAVE) mukaan vanhassa männyssä on 35 senttimetriä pitkä pilkka itäkoillisen puoleisella sivulla. Pilkkaan on kaiverrettu seuraavat merkit ylhäältä alaspäin lukien: 23 P, 8 K , 1931. Tämän pilkan alapuolella on aukko, jossa on lovia. Puun vieressä noin 0,6 metrin päässä itäkoillisen puolella on kuoppa, jonka koko on 1,5 x 0,5 metriä. Se on suunnaltaan itäkoillinen-länsilounas.

Kellovaara Pieniautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde on loivan, matalahkosti ympäristöstään kohoavan mäen lakialueella. Puusto alueella on nuorehkoa, pääasiassa arviolta muutaman kymmenen vuoden ikäistä. Osassa aluetta on metsittyvää vanhaa niittyä.
Alueella on muutama kymmentä pienehköistä (pääosin alle 50 cm kivistä) tehtyä 1–5 m laajuista raivauskivikasaa –tulkintamme mukaan ei koneellisesti puskettua, vaan käsin raivattua. Lisäksi todettiin yksi raivauskivivalli. Kaikkia raivausröykkiöitä ei mitattu GPS-laitteilla – tarkoitus oli kartoittaa raivatun alueen ulkorajat.
Alueella havaittiin lisäksi yksi multapenkillisen rakennuksen perustus, jonka luoteisnurkassa on uunin jäännös. Kyseessä on aivan ilmeisesti asuinrakennuksen jäännös.
Alueella todetut rakenteet ovat hyvin pitkälle yhdenmukaiset v. 1905 tiluskarttaan (Ikonen 1905) verraten torppaan liittyvistä viljelysrajoista. Samoin todetun uunillisen rakennuksen sijainti osuu torpan tontille merkitylle alueelle. Vuoden 1843 isojakokartassa juuri tästä kohdasta on repeytynyt tai leikattu pala. Vuosien 1843–53 pitäjänkartta on epäluotettavasti asemoitava. Silti voitaneen luotettavasti päätellä, että kohdalla on vuosien 1843–1905 välisenä aikana ollut torppa. Torpan perustamisajankohtaa ei tämän tutkimuksen yhteydessä selvitetty. Ei myöskään ole selvillä, milloin torppa on autioitunut.

Poronurmi 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Kohteessa on kaksi talonpohjaa.
talonpohja 1 on kooltaan 6 x 6 metriä. Sillä on noin metrin paksuiset seinämät, jotka ovat noin 0,3–0,4 m korkeat, syvyyttä on noin metri. Luoteisnurkassa on kiuas, joka on noin 1,5 metriä korkea ja se on levinnyt noin kolmen metrin alalle. Talonpohjan päällä kasvaa arviolta noin 50–60 vuotta vanhoja mäntyjä.
talonpohja 2, ks. alakohteet

Juntusranta 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteessa on paikannettavissa Lidar-aineiston perusteella usea korsu. Nämä ovat Tapani Rostedtin mukaan osittain tuhoutuneet äestyksen seurauksena. (Tapani Rostedt: Juntusranta. Toisen maailmansodan taistelupaikan tarkastus ja kartoitus, tarkastusraportti 2020.)
Aluerajaus on tehty Lidar-aineiston perusteella. Tarkastettava.
Alakohteissa on Lidar-aineiston perusteella paikallistettu kymmenen korsua tai todennäköistä toisen maailmansodan aikaista puolustusvarustusta.

Paskonniemen torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Käkisaaren pohjoisosaan on isojakokartassa (Ståhlberg 1847) piirretty asuttu tontti, jonka ympärillä on pienialaiset viljelykset. Vuolijoen pitäjänkartassa (Pitäjänkartta 1865) asutuksen nimeksi on merkitty Paskonniemen torppa ("Paskonniemi Torp"). Asutus on myöhemmin autioitunut. Sen paikalla on vielä vuoden 1971 peruskartassa pieni niityksi merkitty kohta ja maastonimenä merkitty paikannimi "Autio", mutta ei rakennuksia. Isojakokarttaan merkittyjen viljelysten eteläosan paikalla on nykyisin kaksi kesämökkitonttia, mutta torpan tontti ja sen lähiympäristö ovat metsämaastoa. Paikan tarkastuksessa isojakokarttaan merkityllä tontilla havaittiin luonnonkivestä rakennetun tulisijan (kiukaan tai täysin hajonneen uunin) jäännökseksi kairaushavaintojen perusteella tulkittu röykkiö, lyhyt pätkä kiviaitaa tontin reunassa ja 14, 2-3 m läpimittaista, raivausröykkiötä tontin lähiympäristössä.
Havaintojen perusteella nyt vanhassa kuusimetsässä sijaitsevat asutus- ja viljelyjäännökset ovat hyvin säilyneitä. Alueella ei havaittu jälkiä uudemmasta ihmistoiminnasta. Paikka on ollut asuttu ainakin vielä 1800-luvun jälkipuolella. Kohde on rajattu siten, että se sisältää maastossa havaitut asutus- ja viljelyjäännökset torpan tontilla ja sen välittömässä läheisyydessä.

Vilkin torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Käkisaaren kaakkoisrannalle, Havukkaniemen Vilikinlahden puoleiselle sivulle, on isojakokartassa (Ståhlberg 1847) piirretty asuttu tontti, jonka ympärillä on viljelyksiä. Vuolijoen pitäjänkartassa (Pitäjänkartta 1865) asutuksen nimeksi on merkitty Vilkin torppa ("Vilki Torp"). Asutus on myöhemmin autioitunut. Sen paikalla on vuoden 1971 peruskartassa vain metsää. Nykyisin rannalla entisen torpan paikalla on 200 m pituudelta rakentamatonta aluetta, vaikka molemmilla puolilla rannalla on kesämökkitontteja. Paikan tarkastuksessa isojakokarttaan merkityllä tontilla, aivan vanhan rantatörmän reunan lähellä havaittiin lähekkäin kaksi suurta hiekansekaista kiviröykkiötä vain muutaman metrin päässä toisistaan. Läntinen on läpimitaltaan noin 5 m ja itäinen noin 4 m. Molempien korkeus on noin metri. Röykkiöitä tutkittiin kairaamalla, mutta kivisyyden vuoksi tuloksia oli vaikeaa saada. Varsinkin läntinen röykkiö oli niin kivinen, ettei kaira siihen uponnut. On hyvin mahdollista, että röykkiöt ovat, tai ainakin toinen niistä on, paikalla olleen rakennuksen tulisijan jäännös. Suurista röykkiöistä noin 20-30 m pohjoiseen ja koilliseen havaittiin kaksi pienempää röykkiötä (läpimitta 1-2 m, korkeus puoli metriä), jotka näyttävät raivausröykkiöiltä. Havaintojen perusteella nyt metsässä sijaitsevat asutus- ja viljelyjäännökset entisellä torpan tontilla ovat hyvin säilyneitä. Alueella ei havaittu jälkiä uudemmasta ihmistoiminnasta. Koska paikka on ollut asuttu ainakin vielä 1800-luvun jälkipuolella. Kohde on rajattu siten, että se sisältää maastossa havaitut asutus- ja viljelyjäännökset torpan tontilla ja sen välittömässä läheisyydessä

Kyyrön torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Käkisaaren pohjoisosaan on isojakokartassa (Ståhlberg 1847) piirretty asuttu tontti, jonka ympärillä on pienialaiset viljelykset. Vuolijoen pitäjänkartassa (Pitäjänkartta 1865) asutuksen nimeksi on merkitty Kyyrön torppa ("Kyyrö Torp"). Asutus on myöhemmin autioitunut. Sen paikalla on vuoden 1971 peruskartassa yksi rakennus, jonka kohdalla on nykyisinkin vaja tai varastokatos tilustien varrella. Torpan paikan kaakkoispuolella on vanhassa peruskartassa pieniä peltotilkkuja. Ne ovat nyt metsittyneet, mutta erottuvat vielä paremman heinänkasvun vuoksi välissä olevista metsäkaistaleista. Isojakokarttaan merkityn torpan tontti ja sen lähiympäristö ovat siis nyt metsämaastoa. Paikan tarkastuksessa isojakokarttaan merkityllä tontilla ja sen välittömässä läheisyydessä havaittiin luonnonkivestä rakennetun tulisijan jäännökseksi kairaushavaintojen perusteella tulkittu röykkiö, kellarikuoppa ja kuusi raivausröykkiötä. Havaintojen perusteella asutus- ja viljelyjäännökset ovat melko hyvin säilyneitä. Alueen keskellä on edellä mainittu varastokatos ja alueen poikki lounaaseen entisen Kivelän torpan tontilla olevalle vapaa-ajan asunnolle menevä tilustie. Alueella ei havaittu muita jälkiä uudemmasta ihmistoiminnasta. Koska paikka on ollut asuttu ainakin vielä 1800-luvun jälkipuolella.
Kohde on rajattu siten, että se sisältää maastossa havaitut asutus- ja viljelyjäännökset torpan tontilla ja sen välittömässä läheisyydessä.

Lattulansaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lattulansaari on runsaan hehtaarin laajuinen pyöreähkö saari Oulujärvessä Käkisaaren kaakkoispuolella ja noin 200 m päässä Käkisaaren rannasta. Rinnevarjosteesta näkyy, että saaren reunoilla on matalat rantatörmät, ja loivasti kupera keskiosa on korkeuskäyristä arvioiden 3-4 m Oulujärven pinnan yläpuolella.
Heikki Matiskainen on vuoden 1982 Vuolijoen inventoinnissa käynyt saaressa ja mainitsee raportissaan. "Vuolijoen inventoinnin yhteydessä kävin Osmo Nissisen kanssa Lattulansaaressa. Saari sijaitsee Käkisaaren edustalla S-puolella. Saaren keskiosassa sijaitsee n. 15 aarin vanha piha-alue, jossa on havaittavissa rakennuksen perustat ja maakellari. Paikka kasvaa rehevää ruohikkoa, muuten kasvillisuus on tuuheaa kuusikkoa. Kyläläiset arvelivat paikalla sijainneen ruotutilan. Saaressa on lukuisia kiviraunioita, jotka tulkitsin kuitenkin kaskiraunioiksi." Matiskainen mainitsee, että O.A.F. Mustosen (Lönnbohm), mukaan: "Saaressa Sorsan luona Käkilahdella oli soikea hauta idästä länteen. Siitä ei kaivettaessa mitään tavattu".
Lattulansaaren keskiosa on isojakokartassa (Ståhlberg 1847) merkitty niityksi. Kartoittaja on myös piirtänyt saareen lähes 20 pientä pyöreää merkkiä, jotka todennäköisesti tarkoittavat Matiskaisen havaitsemia röykkiöitä. Isojakokartassa Lattulansaareen ei ole merkitty asutusta eikä peltoa. Tilanne on sama myös Vuolijoen pitäjänkartassa (Pitäjänkartta 1865). Koska asutusta ei ole ollut 1800-luvun jälkipuolella, eivätkä kyläläiset Matiskaisen inventoinnin aikaan ole tienneet saaressa olleen asutusta viime aikoina, näyttää hyvin mahdolliselta, että Matiskaisen havaitsemat asutusjäännökset ovat jo isojakoa edeltävältä ajalta. Saaren varhaiseen käyttöön ja mahdolliseen asutukseen saattaa liittyä sen erikoinen maanomistushistoria. Saari ja sen kohdalla olevat Käkisaaren melko laajat rantaniityt kuuluvat noin 30 km päässä idässä Ärjänselän toisella puolella olevan Sivolanniemen kantatilan (Koutaniemi 8) maihin.
Lattulansaaressa ei käyty vuoden 2023 inventoinnissa, mutta Matiskaisen inventointikertomuksen perusteella siellä on asutus- ja viljelyjäännöksiä, joilla on suojeluarvoa. Saaressa ei ole vuoden 1971 peruskartassa rakennuksia, mutta nykyisin peruskartassa saaren keskiosassa on pieni lämmittämättömäksi merkitty rakennus. Ilmakuvan perusteella saari on kokonaan metsän peitossa, joten viimeaikainen maankäyttö tuskin on tuhonnut Matiskaisen vuonna 1982 maastossa havaitsemia jäännöksiä. Kohde on rajattu siten, että se sisältää saaren keskiosassa sen alueen, jolle isojakokartassa on merkitty niityllä olevia röykkiöitä.

Peilinpuro (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ukonkankaan koillispuolella Peilinpuron pohjoisreunalla. Alue on sekametsää, ja majava on nostanut veden puron ympäristöön.
Paikalla on selkeäpiirteinen tervahauta. Kokonaishalkaisijaltaan se on noin 17 m ja vallit ovat 3 m leveät. Vallilla on korkeutta noin 70 cm ja se on laeltaan tasainen. Vallia kiertää sarja pitkänomaisia kuoppia, jotka muodostavat ikään kuin katkonaisen ojan. Tervahaudan pohjalla on kova taso nokimaakerroksen alla. Halssi on pääosin veden alla. Se osoittaa puron
suuntaan etelään. Haudan vallit levenevät halssin kohdalla selvästi. Tervahaudan ympäristössä on laakeita painanteita, joista on nostettu kunttaa ja maata.
Tervahaudasta noin 15 m lounaaseen on tervapirtin pohja. Kiuas on selkeän suorakulmainen ja mitoiltaan 180 x 100 x 60 cm. Pirtin seinien hirsien jäännökset ovat vielä osittain näkyvissä sammalen alla noin 20 cm korkeana vallina. Kiukaan kohdalla nähdään, että rakenne on ollut seinää vasten. Kiuas on pirtin tervahaudanpuoleisessa nurkassa. Kiukaan päällä on jäänteitä mahdollisesti pirtin katosta. Tämä koostuu vierekkäin asetetuista noin 10 15 cm halkaisijaltaan olevista pyöröpintaisista puista. Päällä on maata ja majavan kasaamia oksia. Rakennus pituudeltaan 3,5 m ja leveydeltään mahdollisesti 3. Puron puoleinen seinälinja ei ole enää näkyvissä.
Puurakenteiden säilyneisyyden perusteella pirtti on todennäköisesti ollut käytössä vielä 1900-luvulla.

Ahokoski (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tervajoen partaalla, Ahokoskella on kivinen rajapyykki, joka on merkitty vuosien 1864 (Puolanka) ja 1865 (Säräisniemi) pitäjänkartoille numerolla 105. Pyykki saattaa olla myös vanhempi ja merkitä Hyrynsalmen ja Paltamon välistä vanhaa rajaa, joka on vedetty vuonna 1786, kun Hyrynsalmen seurakunta on perustettu ja erotettu Paltamosta.
Se sijaitsee kohdassa, jossa pohjoisesta, pitkin Tervajokea tuleva rajalinja, pitäjänkarttojen mukainen Säräisniemen ja Puolangan pitäjänraja, nykyinen Vaalan ja Puolangan sekä Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntaraja, eroaa Tervajoesta ja jatkuu etelään maitse.
Paikalla on luonnonkivistä ladottu pienehkö nelikulmainen röykkiöpyykki. Sen mitat ovat noin 1 x 1 m ja keskellä rajamerkkiä on pystyssä noin 40 cm korkuinen kivi.

Hoikanaho 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Nurmestien länsipuolella, Hoikanahon eteläreunassa.
Vuoden 2011 inventointiraportin mukaan kohteessa on panssariestekiviä on epämääräisessä rivissä. "Jussin ja Maijan myllystä" kerrottiin, että kivet on tuotu paikalle esteen rakentamista. varten, mutta sitä ei koskaan ehditty tekemään.
Raportin kohdekuvauksen karttaliitteen mukaan panssariestekivirivi on lounais-koillis -suuntainen ja mahdollisesti noin 30-40 metriä pitkä.

Tökönaho 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Tökönahon uittoon liittyvän kohteen koillispuolella, noin 90 m päässä, on vanhan sillan jäänteet. Siltarakenteista on jäljellä etelärannan kivi- ja hirsirakenteinen silta-arkku ja pohjoisrannan hirsiset tukitolppien jäänteet. Keskellä jokea erottuu vielä katkennut, yksittäinen tukitolppa.
Kivirakenne etelärannalla on ladottu joesta otetuista luonnonkivistä ja se vaikuttaa olevan ehjä. Sen tueksi ulkopuolelle salvotut pyöreät hirret ovat lahoja ja sammaloituneita. Salvokset olivat jokseenkin paikallaan vielä inventointihetkellä. Pohjoisrannalla ei erottunut varsinaista kivirakennetta. Se on voinut hirsirakenteen lahottua romahtaa jokeen. Sen sijaan vedestä nousee seitsemän hirsisen tukitolpan jäännöstä.
Silta ja siitä menevä kärrypolku on kuvattu vielä vuoden 1974 peruskartalle. Pitäjänkartalla 1863 ei ole merkitty kohteelle polkua tai siltaa.
Kohde vaikuttaa joka tapauksessa olevan jäljellä olevilta rakenteiltaan melko iäkäs.

Kaivoslampi pohjoinen (1000053557) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Uuttu sijaitsee noin 20 metrin päässä ja länsipuolella ojaa, joka on kaivettu Jutkanlammen ja Saarijärventien väliin. Paikalla on kelottunut kanto, jossa noin 50 cm korkeudella, lounaispuolella kantoa on 10 x 10 cm kokoinen, neliskanttinen kolo.

Hietakangas 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lidar-kuvien ja vanhojen ilmakuvien perusteella kohteessa on juoksuhaudan näköisiä painaumia. On havaittavissa luode-kaakko-suuntainen juoksuhauta, joka yltää Seitenahvenisentielle asti, joka on noin 60 metriä pitkä, itä-länsi-suuntainen juoksuhauta, joka kaartuu luoteen suuntaan, on noin 40 metriä pitkä sekä etelä-pohjois-suuntainen juoksuhauta, joka on noin 25 metriä pitkä.
Aluerajaus on arvio.
Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Hietakangas 3 (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä. Halkaisija noin 12 metriä. Tarkastettava.

Kortearo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kortearolla, ojitettujen soiden ympäröimällä metsäkankaalla, nykyisellä Vaalan ja Puolangan
sekä Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun rajojen taitekohdassa sijaitsee rajamerkki. Paikalla on
kivinen rajapyykki, joka on halkaisijaltaan noin 30 cm. Kivestä ei havaittu merkintöjä. Kiven
itäpuolella on myös pystyssä puinen keppi merkkinä rajasta. Raja on merkitty jo vuoden 1850 Säräisniemen pitäjänkartalle. Raja on merkitty myös vuoden 1972 peruskartalle.

Sikavaara 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lidar-kuvien perusteella kohteessa on noin 300 metrin matkalla rinteen päällä ainakin 15 poteroa/korsua. Kooltaan ne ovat noin 4-6 metrisiä. Aluerajaukset on tehty Lidar-kuvien perusteella.
Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Honkamäki (1000054214) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi vanhojen karttojen avulla. Paikalle on merkitty vuoden 1927 metsätalouskarttaan metsänvartijatila. Tilasta oli jäljellä kolme rakennuksen jäännöstä, seitsemän peltoröykkiötä ja pieni kuoppa. Pellot erottuivat vielä maastossa tasaisina tiheää kuusikkoa kasvavina alueina tien molemmin puolin.
Rakennus jäännös 1 : Noin 6 x 4 m kokoinen kivestä rakennettu kellarin jäännös. Kivet on muurattu laastilla ja kellarissa on ollut puusta (hirsistä ja laudoista) tehty harjakatto, josta on kummassakin päädyssä vielä jäänteitä. Muuten katto on romahtanut, muttei kellarin sisään. Kellari on kaivettu maan sisään ja sitä peittää nyt sammaleen peittämä kumpu. Oviaukko on kaakkoislaidalla ja rakennus on kaakko-luodesuuntainen. Kellariin on johtanut noin 1-1,2 m pitkä eteinen ja lankuista tehtyjä ovia on ollut kaksi.
Rakennus jäännös 2: Mahdollinen rakennuksen pohja. Lounaisreunalla on pienten sammalien peittämien kivien rivi, muuten pohja erottuu suorakaiteenmuotoisena kakkuna, jossa on keskellä pitkulainen noin 20 cm syvä kuopanne.
Rakennus jäännös 3: Betoninen rakennuksen perustus, jonka keskellä on 2 x 1 m kokoinen
betonilaatta. Laatta on luultavasti uunin perustus. Betonirakenteet ovat peittyneet sammaleeseen. Perustus on noin 20-30 cm korkea ja 15 cm paksu. Rakennuksen koko on noin 6 x 4,5 m.
Peltoröykkiö 1: Isojen sammaleen peittämien kivien kasa. Kasan laidalla kasvaa suuri kolmihaarainen koivu, jonka halkaisija noin 60 cm. Kasan koko on noin 2 x 3 m ja sen yhdellä laidalla on metallinen vati.
Peltoröykkiö 2: Sammaleen peittämä isojen kivien kivikasa, jonka koko on noin 1,5 x 1 m.
Peltoröykkiö 3: Sammaleen peittämä pitkä ja kapea kivikasa, jossa isoja kiviä. Voi olla myös kiviaidan pätkä. Kasan pituus on 5 m ja leveys noin 1 m.
Peltoröykkiö 4: Melko matala sammaleen peittämää kivikkoa, joka voi olla raivausröykkiö tai kiviaitaa. Pituus noin 10m ja leveys vaihtelee.
Peltoröykkiö 5: Sammaleen peittämä kivikasa, jonka halkaisija noin 1,5 m.
Peltoröykkiö 6: Suuria kivenlohkareita, joita peittää sammal. Päällä kasvaa kataja. Halkaisija noin 1,5 m.
Peltoröykkiö 7: Sammaleen peittämä kivikasa, jonka halkaisija on noin 1,2 m.
Kuoppajäännös: Pieni kuoppa, jonka halkaisija on noin 1 m ja syvyys noin 30 cm.
Tieto on saatu Metsähallituksen ylläpitämästä PAVE-paikkatietojärjestelmästä

Antinaho 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Merkkipuu sijaitsee Antinahon länsipäässä vanhan polun varrella. Alueella kasvaa mäntyvaltaista, noin 180-vuotiasta sekametsää.
Paikalla on vanha mänty, johon on tehty merkintöjä sekä kaivertamalla että uudempia mustalla tussilla ja kummallakin puolella puuta on kirveen jälkiä. Kaiverruksista ei tahdo saada selvää, mutta siinä on ainakin I H + 5.
Puu on toiminut luultavasti ainakin osittain polun merkkinä.

Hoikansuo (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kapulatie näkyy myös vuoden 1959 ilmakuvalla. Polku näkyy myös vuoden 1940 kartalla.
Kapulatie sijaitsee Heikinvaaran ja Antinahon välissä. Hieman alle 1/3 siitä on yksityisellä, ojitetulla maalla ja loput luonnonsuojelualueella.
Vanha polku tai tie, joka on kulkenut Heikinvaaran kaakkoispuolen moreenikumpareen lävitse Antinahon etelälaitaa pitkin eteenpäin, näkyy alueella sekä kaakko-luoteissuuntaisena kapulatienä että tämän kummallakin puolen polun suuntaisesti olevina pitkinä, pitkälle lahonneina hirsinä. Itse kapulatie on pääasiassa noin 2 metriä leveä ja koostuu suolle poikittain asetetuista hirsistä tai puunrangoista. Kairalla kokeiltaessa todettiin, että paikoittain ylimpien hirsien alla on ainakin toinen, polun suuntaan poikittainen, kerros hirsiä.
Kapulatie on osittain tuhoutunut ainakin yhden aiemmin, ennen vuotta 1995 kaivetun ojan kohdalla. Pitkittäin polun suuntaisista, lahonneista hirsistä tehtiin havaintoja Antinahon länsipuolella ja Jokilammen koillispuolella.
Näkyvät rakenteet ovat noin 150 metriä pitkät ja 2 metriä leveät.
Vanha polku, jota on vahvistettu puilla. Useimmiten pelkkään ihmisten paikasta toiseen liikkumista kosteilla paikoilla on helpottanut esimerkiksi pitkospuut. Onkin mahdollista, että enemmän vaivaa, aikaa ja materiaalia vaatinut kapulatie on rakennettu myös materiaalien siirtoa varten esimerkiksi sota- tai savotta-aikaan.

Paukkosenautio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Paukkosenlehdon laen tuntumassa ja sen lounaisrinteessä. Paikalta löytyi asuinrakennuksen perustukset kiviuuneineen, muutama pätkä kiviaitaa, viljelyröykkiöitä, sekä muutama röykkiö, joiden tarkkaa luonnetta ei voitu varmistaa – yhden tapauksessa voisi olla kyse uunista tai romahtaneesta lyhyestä kiviaitaosuudesta, toinen voi olla viljelyröykkiö tai kiviaidan pätkä. Osa kohteesta on hakkuuaukiolla, suurin osa lopusta on äestettyä talousmetsää, joten kohteen jäännöksiä on voinut myös tuhoutua huomattavasti. Heti vanhemman asutuksen jäännösten koillispuolella on myös joskus melko hiljattain sijainnut
jokin muu, suurempi rakennus, sillä paikalla on suorakulmainen, tasattu aukio, n. 20 m. x 12 m, jonka raivaamisen yhteydessä muutamat aiempaan asutukseen liittyvät röykkiöjäännökset vaikuttavat hieman vahingoittuneen ja ehkä jopa siirtyneen.
Kohdetta ei ole merkitty vanhoihin karttoihin, mistä päätellen vanhempi asutus on autioitunut hyvissä ajoin ennen aluetta kuvaavan vuoden 1859 pitäjänkartan laatimista. Vuoden 1974 peruskartalla suunnilleen nykyisen aukion kohdalle on merkitty niitty, mutta aukio nykyisellään näyttää rakennuksen paikalta, ei vanhalta niityltä, joten tuo uudempi rakennus lie sekä rakennettu että purettu kyseisen kartan laatimisen jälkeen.

Rahikkalankangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde on viiden toisiinsa käytävin liittyvän piilopirtin ryhmä tai ”huoneisto”. Piilopirtit on kaivettu paikalla sijainneeseen hiekkakumpuun, syvimmillään n. 2 m syviksi (alarinteeseen lounaaseen ja etelään syvyys pienenee). Kuoppien ja niiden seinämien kairausnäytteistä löytyi vaihtelevan paksuinen huuhtoutumiskerros (3–15 cm), ja rikastumiskerroksen yläosat sen alla sisälsivät ohueen kulttuurikerrokseen viittaavia tummempia värjäytymiä. Piilopirttiryhmän pohjoispuolelle on myöhemmin kaivettu hiekkakuoppa, ja yhden piilopirtin koillisseinämä on tämän johdosta pääosin tuhoutunut.
piilopirtti 1: Piilopirteistä tai ”huoneista” suurin, n. 9 m x 7 m, sijaitsee ryhmän
pohjois/luoteisnurkassa; pohjoiskoillinen seinä puuttuu, sillä sille puolelle on myöhemmin tehty hiekkakuoppa, ja seinämä on osin kaivettu pois, osin romahtanut; länsiluoteeseen johtaa kapea käytävä/ramppi, mahdollisesti sisäänkäynti tai tuuletusaukko; tästä
”huoneesta” on kulku viereisiin huoneisiin (piilopirtti 2 ja piilopirtti 3).

Anttilanautio (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde on löydettyvuoden 2022 inventoinnissa. Inventoinnin raportin mukaan kohteesta tavattiin kaksi mahdollista kiviuunin jäännöstä, sekä 10 viljelyröykkiötä, joista osa hyvin suuria – röykkiöitä on alueella todennäköisesti enemmänkin, mutta vaikeakulkuisesta maastosta johtuen kohteessa keskityttiin alueen rajaamiseen ja mahdollisten rakennusten jäännösten etsimiseen. Suuri osa alueesta on syvään äestettyä, joten paljon alueen rakenteista on myös saattanut tuhoutua. Kohteesta ei ole mainintoja vanhoilla kartoilla, minkä perusteella on syytä olettaa sen olleen täysin autioitunut jo ainakin ennen aluetta kuvanneen vuoden 1865 pitäjänkartan laatimista.
Kohteen alueella näyttäisi olevan avointa, ilmeisesti viljeltyä aluetta vuoden 1956 historiallisella ilmakuvalla. Viljelysröykkiöt voisivat liittyä näin 1900-luvun alkupuoliskolle ajoittuvaan ihmistoimintaan. Kohteen luonnetta kiinteänä muinaisjäännöksenä olisi syytä arvioida uudelleen.

Haapovaara (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohdealue kattaa käytännössä koko Haapovaaran huipun. Paikalta tavattiin 7 rakenteen jäännökset; näistä 5 olivat selvästi melko uusia, tiili- tai hirsirakenteita. Yksi rakennuksen kiviperustus sekä oletettava viljelyraunio saattaisivat olla hieman vanhempia, ehkä 1900-luvun alkupuolelta.

Leskimäki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Leskimäellä maantien molemmin puolin. Vuoden 2022 inventoinninraportin perusteella kohteessa on kaksi maakellaria, kuusi pitkää kiviaitaa ja kolme viljelyröykkiötä. (Ks. alakohteet.)
Vuoden 1956 ilmakuvalla alue on viljelyssä olevaa peltoa maatilan yhteydessä. Pellot ovat jääneet viljelyn ulkopuolelle ja alkaneet metsittyä vuoden 1994 ilmakuvan oton jälkeen. Pääosa jäännöksistä lienee muotoutunut 1900-luvun aikana.
Kohteen rajaus perustuu inventoinnin 2022 raportin rajaukseen.

Pölyniemen tila 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Pölyniemen laella ja laen eteläreunalla sijaitsee kahdeksan pienempää (noin 2 * 4 m) ja kaksi suurempaa (noin 15 * 10 m) taistelukaivantoa. Suuremmat kaivannot ovat toistensa kaltaisia, mutta pienemmät kaivannot poikkeavat toisistaan. Pienemmät kaivannot ovat syvyydeltään alle metrin ja suuremmat kaivannot reilun parin metrin luokkaa.
Kaivannot liittyvät mitä ilmeisimmin viime sotiin ja ne on rakennettu todennäköisesti välirauhan aikana. Kaivantojen tarkempi tutkiminen ja kartoitus edellyttäisi kohdennettua tutkimusta.
ks. alakohteet. Kaivantojen keskikoordinaatit on mitattu 5p aineistosta.

Iso Pölylampi 5 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteen Mutkala tervahaudan ympärillä on useita kaivantoja, jotka tulkittiin toisen maailmansodan aikaisiksi taistelukaivannoiksi. Tervahaudan itäpuolella pohjoisimpana on 2 x 2 x 0,5 m kokoinen kuoppa ja tervahaudan länsipuolella on isompi 7 x 7 x 0,3–0,8 m kokoinen painanne. Tämä voi olla myös osa Mutkalan tervahautaa. Kohteessa on yksi tai useampi vierekkäinen potero. Kaivantojen tarkempi tutkiminen ja kartoitus edellyttäisi kohdennettua tutkimusta.

Moderni; Molemmin puolin metsän keskellä kulkevaa polkua/tietä on toisen maailmansodan aikaisia poteroita. Lisäksi 20–60 m tien eteläpuolella on suurempia painanteita. Itäisin kuopista on vallillinen ja kooltaan 6 x 5 x 0,7 m ja se on auki kaakkoispuolelta. Lounaassa oleva kuoppa on metsäkoneen uralla ja osin tuhoutunut. Se on kooltaan noin 2 x 2,5 x 0,5 m. Näiden lisäksi rinnevarjosteesta paikannettiin kaksi teräväpiirteistä kuoppaa läheltä autotietä. Nämä kuopat ovat muodoltaan taistelukaivantojen oloisia. Toinen on kooltaan noin 4,5 x 1,5 m ja toinen noin 2,5 x 3 m. Näitä kahta kuoppaa ei tarkastettu maastossa. Kaivantojen tarkempi tutkiminen ja kartoitus edellyttäisi kohdennettua tutkimusta.

Moderni; Hieman alle 100 m luoteeseen tunnetusta muinaisjäännöskohde Iso Pölylampi 2:sta sijaitsee toinen puolustusvarustuskohde Iso Pölylampi 3. Alueella on erikokoisia painanteita poteroista neliskulmaisiin isompiin kuoppiin. Poterot ovat halkaisijaltaan noin 1 m ja syvyyttä niillä on 50–70 cm. Teräväpiirteiset kuopat ovat kooltaan noin 2,5–6 x 1–3 x 0,5–1,2 m. Poterot ja pienemmät, noin 2 m leveät kaivannot sijaitsevat Iso-Pölylampeen viettävässä rinteessä, kun taas isommat kuopat sijaitsevat rinteen päällä tasaisemmassa maastossa. Lisäksi alueen ehdotetusta muinaisjäännöspisteestä 100 m luoteeseen sijaitsee yksittäinen teräväpiirteinen 6,5 x 3 m kokoinen neliskulmainen kaivanto. Kaivantojen tarkempi tutkiminen ja kartoitus edellyttäisi kohdennettua tutkimusta.

Sääskenpolvi 1 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Inventointi 2024: Kohdetta ei tarkastettu maastossa. Paikannus perustuu MML:n laserkeilausaineistoon (5p), joka julkaistiin maastotöiden jälkeen.

Sääskenpolvi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Inventointi 2024: Kohdetta ei tarkastettu maastossa. Paikannus perustuu MML:n laserkeilausaineistoon (5p), joka julkaistiin maastotöiden jälkeen.

Purola 4 (Maarakenteet)

Kukkaro (1000055770) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikalla on uunin jäännös, jossa kiviä ja tiiliä. Halkaisija n. 3 m, korkeus n. 1 m. Paikalle on merkitty talo 1800-luvun puolivälin pitäjänkarttaan.

Kinnusenautio (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla on vuoden – parin ikäinen paloaukio. Alueella todettiin 18 kpl raivausröykkiöitä ja yksi kaivon jäännös. Alueella on sijainnut torppa 1800-luvulla.
Kaivo on kooltaan 1,5 x 1 x 0.5 metriä

Kataja (1000055772) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Uunin jäännös. Halkaisija n. 2-2,5 m, korkeus n. 1 m. Ilmeisesti pelkistä kivistä koottu. Uunin päälle on kasattu pari 1900-luvun maatalouskonetta.
Alueelle on 1800-luvun puolivälin pitäjänkarttaan merkitty asutusta. Asutus on jatkunut peruskarttojen perusteella 1900-luvun jälkipuoliskolle. Kyseinen uunin jäännös on syrjässä selvästi nuoremmista asutusjäännöksistä ja se on niitä maatuneempi, joten sen voidaan olettaa liittyvän 1800-luvun asutusvaiheeseen. Siksi se on määritelty mahdolliseksi muuksi arkeologiseksi kulttuuriperintökohteeksi.

Kivarinjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kivarinjärven etelärannalla, lähellä Keskijoen suuta. Paikalla on edelleen yhteismaaksi merkitty alue, joka on isojakokartalla (Ståhlberg 1853) erotettu varastointialueeksi, oletettavasti puutavaraa varten. Kartalla on merkintä ”Upplagsplats”. Myöhemmälle, vuoden 1864 pitäjänkartalle aluetta ei ole merkitty. Nykyinen kiinteistöraja näyttää olevan sama, kuin kartalle merkityn varastoalueen. Siksi rajausehdotus on tehty nykyisen kiinteistörajan mukaisesti.
Rajausehdotuksen sisäpuolella on muutamia rakennuksia, joista ainakin osa on huonokuntoisia.

Pieni Parvajärvi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohdeilppari-ilmoitus romahtaneesta korsusta. Näkyvissä vielä syksyllä 2024 oli hirsiä, rautalankaa ja ruosteinen sahanterä. Korsusta 20-40 m pohjoiseen/koilliseen noin 15m leveä puolustusvarustus, hirsimuurin tapainen, jossa pilkistää esiin ruosteista piikkilankaa.
Korsu on neliön mallinen, sivun pituus n. 3-4 m. Kattohirret romahtaneet. Korkeutta ympäröivästä maastosta noin metri.
Kohteen lähellä sijaitsee Purasjoen puolustusasema (1000019891)
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari-ilmoitus 35166
kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Tulijoki 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Aivan Tulijoen rannassa sijaitseva luonnonkivistä kylmäladottu kellarirakennelma. Kooltaan 5 x 4 metriä, syvyyttä arvioiden noin 1,25 metriä.
Toisella puolen Tulijokea on informantin antaman tiedon perusteella ainakin myllyn jäänteet, jota ei ehditty tarkastaa. Lidar-kuvienkin perusteella kohteen lähialuetta on syytä inventoida tarkemmin.
Status tällä hetkellä muu kulttuuriperintökohde.

Kaivoskoski (Kulkuväylät)
Historiallinen; Hossanjoen yläjuoksulla sijaitsevan Kaivoskosken itärannalla havaittiin mahdollinen vanha möljä.
Kosken rannalla on noin 8–8,5 metriä leveä kivivalli, jonka pinta on sammaloitunut. Sen päällä on melko helppo kulkea, verrattuna muiden koskien kivikkoisiin rantoihin ja raivauskivivalleihin. Kivivalli on päältä kaareva, mutta sitä ei ole selkeästi ladottu, eikä kivien joukossa havaittu puisia tukirakenteita. Selkeimmin ja parhaiten säilyneen osuuden pituus noin 162 metriä. Kivivalli jatkuu vielä tästä pohjoiseen Kuusikosken suuntaan, mutta rakenne muuttuu epämääräisemmäksi, mahdollisesti osittain puretuksi ja kulku sen päällä vaikeutuu.

Saunajärvi Kannas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohdetta tarkastettiin metsänkäyttöilmoitukseen liittyen. Maastossa havaittiin yksi noin 50 metriä pitkä juoksuhauta, kooltaan 30 x 20 -metrinen juoksuhautakompleksi, tervahauta, joka on kiinteä muinaisjäännös, potero, joka on paikallisen informantin mukaan venäläisten potero, ja noin 140 metriä pitkä isojen korsujen ja pienenpien painanteiden ketju, joita maastossa laskettiin olevan 19 erikokoista kuoppapainaumaa, mutta tiheän aluskasvillisuuden takia niiden havainnointi oli hankalaa
Juoksuhauta: Mutkitteleva, pellosta on kasattu haudan pohjalle kiviä, arvioitu syvyys noin 1 - 1,25 metriä, puurakenteita näkyy. Aluskasvillisuutta varsin paljon juoksuhaudan päällä. Aluerajaus on tehty GPS-koordinaattipisteen ja Lidar-kuvien avulla.
Alakohteissa sijaintitietoja ja kuvauksia.

Vihotti (Asuinpaikat)
Historiallinen; Rakennus jäännös 1: Peltoalueen keskellä oleva noin 4 x 4 m kokoinen rakennuksen jäännös, joka erottuu vanhojen lehtien peittämänä seinälinjoina. Rakennuksen länsinurkassa on liuskekivistä tehdyn uunin jäännös, joka on kooltaan noin 1,5 x 1 m ja korkeudeltaan noin 1-1,2 m.
Rakennus jäännös 2: Rakennuksen jäännös 1 pohjoispuolella sijaitseva lehtien ja heinien peittäminä seinälinjoina erottuva kooltaan noin 5 x 5 m kokoinen rakennuksen jäännös. Rakennuksen kaakkoislaidalla on maansekainen kumpare ja luoteislaidalla on kuoppa.
Rakennus jäännös 3: Pienen noin 3 x 5 m kokoisen rakennuksen jäännös, josta on jäljellä vain vaivoin maastosta erottuvat kasvillisuuden peittämät seinälinjat sekä rakennuksen eteläseinustalla oleva iso luonnonkivistä tehty uunin jäännös. Rakennus on kenties saunan tai riihen jäännös.
Rakennus jäännös 4: Hirsirakenteisen noin 5 x 6 m kokoisen rakennuksen jäännös. Seinälinjat erottuvat melko heikosti samoin kuin rakennuksen sisäosan halki kulkevat puut, jotka ovat luultavasti lattiarakenteita. Rakennuksen länsinurkassa on kivestä tehdyn uunin jäännös, joka on osin peittynyt lahonneen puun alle. Uuni on kooltaan noin 1,5 x 1,5 m.
Kellari jäännös 1: Kooltaan noin 2 x 2 m kokoinen kaivanto. Kellarin syvyys on noin 1 m ja kulkuaukko on sijainnut alarinteen puolella kellarin länsipäädyssä.
Kellari jäännös 2: Kivistä tehdyn kellarin jäännös, josta katto romahtanut. Oviaukko sijaitsee kellarin etelänurkassa alarinteen puolella. Koko noin 3,5 x 3,5 m ja syvyys noin 1-1,5 m. Oviaukon kohdalla seinän paksuus on noin 1,5 m.
Kellari jäännös 3: Noin 3 x 3 m kokoinen ja noin 1 m syvä heinien ja kaatuneiden puiden peittämä kellari. Oviaukko sijaitsee keskellä luoteisseinää. Takaseinä on painunut keskeltä matalammalle ja kellarin seinistä on näkyvissä kiviä siellä täällä.
Kellari jäännös 4: Pienen noin 1,5 x 1,5 m kokoisen kellarikaivannon jäännös. Oviaukko sijaitsee keskellä eteläseinää alarinteeseen päin. Kaivannon syvyys on noin 0,5-1 m.
Sammaleen ja varpujen peittämiä kiviaidan pätkiä kartoitettiin alueelta kuusi. Aitojen pituudet vaihtelevat 7-28 m välillä.
Kiviaita 1:
Kiviaita 2:
Kiviaita 3:
Kiviaita 4: Osin tuhoutunut, sillä aidan yli on aurattu kahdesta kohtaa.
Peltoröykkiöt ovat muodoltaan pyöreitä tai pitkulaisia ja niiden koko vaihtelee 1-10 m välillä.
Peltoröykkiö 1: Pitkulainen raivausröykkiö tasanteen reunalla.
Peltoröykkiö 2 : Sammaleen peittämä kivikasa puunrunkojen alla. Koko noin 3 x 2 m.
Peltoröykkiö 3: Suuren kuusen juurella oleva peltoröykkiö, jonka koko on noin 4 x 2,5 m.
Peltoröykkiö 4: Koko noin 2 x 2 m.
Peltoröykkiö 5: Pitkulainen peltoröykkiö, jonka pituus noin 5 m.
Peltoröykkiö 6: Halkaisija noin 1 m.
Peltoröykkiö 7: Röykkiön reunaa on aurattu.
Peltoröykkiö 8:
Peltoröykkiö 9:
Peltoröykkiö 10: Pitkulainen peltoröykkiö, joka sammaleen peittämä. Koko noin 10 x 2-2,5 m ja korkeus noin 1 m. Rakenteen lounaispään yli on ajettu koneella.
Peltoröykkiö 11.
Inventointi 2020: Kohteessa käytiin.

Heikkilä (1000095506) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalliset tuntee kohteen nimellä Heikkilän kiviaidat. Kohde sijaitsee Hyrynsalmen Letuskylästä noin reilun kilometrin verran luoteen suuntaan
Ensimmäinen kiviaita on melko hyvin säilynyt. On yhteneväinen. Korkeutta sillä on keskimäärin metrin verran ja leveyttä saman verran. Kivet ovat reilun nyrkin kokoisia keskimäärin, isompiakin kiviä joukossa on. Melko lailla itälänsisuuntainen. Aidan päälle on kasvanut jonkin verran sammalta. Aidan molemmista päistä otetiin käsi-GPS-laitteella koordinaattipisteet, joiden perusteella aidalle tulee pituutta noin 50 metriä.
Toinen kiviaita on kooltaan samaa luokkaa kuin ensin kuvailtu, noin metri korkeutta ja leveyttä. Paikallisten informanttien mielestä tämä on vanhempi. Kiviaidassa on aukkoja, yhdessä on ehkä mahdollisesti ollut portti tai kulkuaukko. Aidasta on voitu poimia pois kiviä johonkin muuhun tarkoitukseen. Aita on eteläpohjoissuuntainen, etelästä katsottuna se noin 30 metrin päässä se kaartuu kohti koillista. Aidan molemmista päistä ja siitä, mistä aita kaartuu, otettiin käsi-GPS-laitteella koordinaattipisteet, joiden perusteella aidan kokonaismitta lienee ollut noin 75–80 metriä. Aidan itäpuolella havaittiin selkeä kivikasa kooltaan noin 2 x 4 metriä. Kivet lienevät otettu aidasta.
Paikkatietoikkunan historiallisten ilmakuvien perusteella kiviaitojen lähellä on ollut tila nimellä Heikkilä, joka on ollut käytössä vielä toisen maailmansodan jälkeen. Tämän perusteella kohteen status on muu kulttuuriperintökohde.

Taivalalanen (Puolustusvarustukset)
Moderni; Peruskartassa näkyy useampi merkintä tervahaudasta. Lidar-kuvissa ne näyttävät enemmän toisen maailmansodan aikaisilta puolustusvarustuksilta, kuten on kohteessa Pitämänaho, 1000026199. Painaumia havaittiin 11 kappaletta.
Sijaintitiedot ja aluerajaukset on arvioitu ja numeroitu Lidar-kuvien perusteella alkaen läntisimmästä painaumasta. Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Taivalalasenkangas (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lidar-kuvissa näkyy useampi painauma, jotka näyttävät toisen maailmansodan aikaisilta puolustusvarustuksilta, jollaisia on kohteessa Pitämänaho, 1000026199. Painaumia havaittiin 3 kappaletta.
Sijaintitiedot ja aluerajaukset on arvioitu ja numeroitu Lidar-kuvien perusteella. Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Pitämänpuro 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Peruskartassa näkyy merkintä tervahaudasta. Lidar-kuvissa näkyy useampi painauma, jotka näyttävät toisen maailmansodan aikaisilta puolustusvarustuksilta, kuten on kohteessa Pitämänaho, 1000026199. Painaumia havaittiin 4 kappaletta.
Sijaintitiedot ja aluerajaukset on arvioitu ja numeroitu Lidar-kuvien perusteella alkaen läntisimmästä painaumasta. Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Ämmänlampi (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lidar-kuvissa näkyy mahdollisesti toisen maailmansodan aikainen puolustusvarustus. vrt. kohde Pitämänaho, 1000026199. Sijainti ja aluerajaus on arvioitu Lidar-kuvien perusteella. Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa.

Hietakangas 4 (Asuinpaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee Hietasärkän keskiosissa. Maasto on mäkistä ympäristöä, joka on pääosin kuivaa kangasta. Mäkien välissä painanteissa maasto on paikoin kosteampaa. Ympäristö on hoidettua talousmetsää, jossa pääpuulajina on mänty.
Seitsenahvenisentien pohjoispuolella noin 50 metrin etäisyydellä sijaitsee neliskanttinen ojamainen kaivanto, jonka pohjoisreunalla on selkeä vallirakennelma. Vallissa maarakenteiden alta on myös erotettavissa lahoavia hirsiä. Historiallisten ilmakuvien perusteella paikalla on vuonna sijainnut talo/ katolla katettu rakennus.
Seitenahvenisentien pohjoispuolella noin 200 metrin etäisyydellä on kaksi neliskanttista maakumpua. Molemmat kummut ovat maan ja kiven sekaisia. Kohde sijaitsee mäen harjulla kuivassa kangasmetsässä. Alueella on suoritettu avohakkuu 2000-luvun puolella. Ympäristössä kasvaa paikoin nuorta mäntyä, mutta pääosin se on edelleen avointa. Maanmittauslaitoksen vuoden 1949 ilmakuvassa on paikalla havaittavissa kaksi rakennusta tai katolla katettua rakennelmaa.
Rakennelman jäännös 1: Alarinteessä laaksomaisessa mäkien ympäröimällä alueella on neliskanttinen ojamainen kaivanto. Kohteessa on selkeä vallirakenne sen pohjoisreunalla, joka on maan ja kiven sekainen. Valliin on kuulunut myös hirsirakenteita, joita edelleen on osin näkyvissä sammaleen alta. Hirret ovat karkeasti käsiteltyjä ja osassa on nauloja pystyssä. Kaivanto on itälänsisuuntainen kooltaan 15 x 1,5. Ojan syvyys on noin 20 cm. Vallin leveys on reilu 3 metriä ja korkeus noin 40 cm. Kohde on merkitty maastossa nauhoin.

Lomakyläntie (Puolustusvarustukset)
Moderni; Hietakankaan itäreunassa Lomakyläntien länsi ja itäpuolella puolella sijaitsee kuoppakohteita. Ympäristö on tasaista kuivaa kangasta. Metsä on talousmäntymetsää, jossa on suoritettu harvennushakkuita, ympäristössä on hieman hakkuujätettä. Lomakyläntien kaakkoispuolella on ollut vielä 2010-luvulla vanha leirintäalue rakennuksiin, joka on purettu. Osa kuoppakohteista sijoittuu paikalle, jossa leirintäalueella on ympäristö ollut metsää.
Kuopat 1–14 sijaitsevat kahtena jonomaisena muodostelmana Lomakyläntien luoteispuolella. Pääosin kuopat ovat pienehköjä nelikanttisia teräväprofiilisia. Monissa on erotettavissa vallia. Osassa kuopissa pohjalla maan alla on kiviä. Kuopat ovat keskimäärin 60 cm levyisiä ja syvyydeltään 50 cm. Yksi kuopista on isompi poterokaivanto. Se on ympyrän muotoinen halkaisijaltaan 1,5 metriä ja syvyydeltään 50 cm. Vallit ovat puoliympyrän muotoiset, eteläsivu on avoin.
Lomakyläntien kaakkoispuolella on 8 kuoppaa, joista kuopat 15–21 sijaitsevat yhtenä ryppäänä. Kuoppa 22 sijaitsee erillään noin 30 metriä lounaaseen. Kuopat ovat pyöreähköjä, osa neliskanttisia halkaisijaltaan 1–1,5 metriä. Kuoppien ympäristössä on, etenkin niiden luoteissivustolla on vallirakennetta. Kuopan 22 pohjalla osin kasvillisuuden peittämänä on peltiromua.
Aluerajaukset on tehty inventointiraportin perustaalla.

Hietasärkät parkkialue (Asuinpaikat)
Moderni; Kohde sijaitsee Seitenahvenisentien eteläpuolella parkkialueen läheisyydessä. Ympäristössä risteilee metsäreittejä, joista yksi, joka johtaa maanottoalueelle, kulkee osittain kohteen kaakkoisalueen päältä. Alue on kuivaa kangasta, joka on pääosin tasaikäistä hoidettua mäntymetsää. Kohde sijaitsee Hietasärkkien pohjoisosassa, jossa maasto on mäkistä. Särkkien eteläosassa mäet ovat jyrkkiä ja korkeita, kun taas pohjoisosassa ne ovat matalampia ja laakeampia.
Maastossa on havaittavissa neliskanttinen kumpare, jotka ovat rakennuksen jäännöksen seinälinjat. Ne erottuvat parhaiten länsisivustalla. Kaakkois- ja eteläpuolella kohde on osin tuhoutunut sen jäätyä metsätien alle. Rakennuksen jäännös on mitoiltaan 13 x 8 metriä. Seinälinjat erottuvat matalina noin 60 cm levyisinä valleina ympäristössä. Hiekkatiellä, joka kulkee osin rakennuksen jäännöksen päältä ovat punatiiltä ja lasia. Rakennusta ei ole enää erotettavissa vuoden 1949 ilmakuvissa. Mahdollisesti kohde liittyy toisen maailmansodan kohteisiin alueella.

Kaunisniemi 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Hietajärven pohjoispuolella Hietasärkillä on särkkien muodostama mäkinen ympäristö, jossa maasto nousee ja laskee jyrkästi. Ympäristö on mäntymetsää. Syvemmissä laaksomaisissa kuruissa ympäristö on paikoin kosteampaa ja kasvillisuus lehtipuuvaltaisempaa. Kaunisniemen etelä kärjestä noin 300 metriä pohjoiseen sijaitsee yksittäinen kuoppakohde.
Kohde on muodoltaan suppilomainen pyöreä kuopanne, halkaisijaltaan noin 2,5 metriä. Se sijaitsee metsäreitin vieressä ja osittain etelänpuoleiset vallit sijaitsevat reitillä. Kuoppaan on kasattu muutamia paksumpia oksia. Kuopan alueella ei ole lainkaan kasvillisuutta. Kuoppa liittyy mahdollisesti toisen maailmansodan aikaisiin puolustuskaivantoihin, joita etenkin pohjoisempana on. Hietasärkkien alueella on useita samankaltaisia yksittäisiä ja muutaman kuopan ryhmissä esiintyviä kaivantoja.

Kaunisniemi 3 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Hietajärven pohjoispuolella Hietasärkillä on särkkien muodostama mäkinen ympäristö, jossa maasto nousee ja laskee jyrkästi. Ympäristö on mäntymetsää. Syvemmissä laaksomaisissa kuruissa ympäristö on paikoin kosteampaa ja kasvillisuus lehtipuuvaltaisempaa. Hietasärkillä sijaitsevan maanottoalueen eteläpuolella noin 100 metrin etäisyydellä sijaitsee useampia kaivantoja.
Kohteessa on yhteensä kahdeksan kuoppakohdetta. Ne sijaitsevat joko kahden rykelmissä tai yksittäin hieman etäämpänä toisistaan. Kuusi kuoppaa sijaitsee mäen pohjoisreunalla, jossa rinne lähtee jyrkästi laskemaan alaspäin. Niiden läheisyydessä kulkee metsäpolku. Osa kuopista on pieniä neliskanttisia, jyrkkäreunaisia, halkaisijaltaan noin 60 cm ja osa laakeita ympyränmuotoisia painannemaisia kuoppia. Kuopissa vallirakenne on parhaiten havaittavissa pohjoisen puolella.
Kuoppa 6 on kaksiosainen kaivanto mäenrinteen reunalla. Kuopat ovat matalia laakeita
ympyränmuotoisia, joiden välillä on ojamainen kaivanto.
Kuopat 7 ja 8 sijaitsevat hieman etäämmällä etelässä ja lounaassa 35–80 metrin etäisyydellä. Molemmat on rakennettu rinteeseen, ne ovat ympyränmuotoisia, kohtalaisen jyrkkäprofiilisia.

Kaunisniemi 4 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Hietajärven pohjoispuolella Hietasärkillä on särkkien muodostama mäkinen ympäristö, jossa maasto nousee ja laskee jyrkästi. Ympäristö on mäntymetsää. Syvemmissä laaksomaisissa kuruissa ympäristö on paikoin kosteampaa ja kasvillisuus lehtipuuvaltaisempaa. Särkkien eteläreunalla mäen harjanteella sijaitsee kolme kaivantoa.
Kolme kuoppaa sijaitsee särkän laella U-muotoisena muodostelmana. Kuopat 1 ja 2 sijaitsevat 30 metrin etäisyydellä toisistaan sekä kuopat 2 ja 3 noin 60 m etäisyydellä toisistaan. Ne on kaivettu harjanteen pohjoispuolisen rinteen puolelle. Profiililtaan kuopat 1 ja 2 ovat jyrkähköjä, ympyränmuotoisia. Kaivantojen läheisyydessä on metsäpolkuja. Kaivanto 3 sijaitsee metsäpolulla. Se on profiililtaan hieman laakeampi noin 20 cm syvä ympyränmuotoinen kuopanne. Kaivannon 3 läheisyydessä sijaitsee yksi Soivan metsä -teoksen soittimista. Neljäs kuoppakohde sijaitsee 60 metrin päässä luoteessa. Kuoppien halkaisija vaihtelee 2,2–2,7 välillä.

Moderni; Ympäristö on muodoltaan kumpuilevia särkkiä. Pääosin alue on tasaikäistä mäntytalousmetsää. Mäkien välisissä laaksoissa maaperä on paikoin hieman kosteampaa. Itä- ja länsipuolella maasto nousee mataliksi mäiksi ja pohjoisessa maasto nousee jyrkemmin korkeammaksi mäeksi. Alueella on tehty muutama vuosi sitten harvennushakkuita, joista jonkin verran hakkuujätettä on jätetty maastoon. Alueella risteilee paljon metsäkoneiden ajouria.
Kohde koostuu 59 pienemmästä kuoppakohteesta, kahdesta mahdollisesta telttojen paalutuspaikasta, viidestä poterokohteesta ja kolmesta ojamaisesta kaivannosta. Kuopat on kaivettu jonomaisiin ja puolikaarimaisiin muodostelmiin. Kuoppakohteet ovat koillislounaissuuntaisia tai kaakkoisluoteissuuntaisia. Kuoppien tyypit vaihtelevat pyöreänmallisista noin 0,8–1 m halkaisijaltaan, neliskanttisiin, teräväreunaisiin noin 30–40 cm halkaisijaltaan. Muutamissa kuopissa on maastossa erotettavissa vallit. Osa kuopista on jäänyt metsäkoneiden ajourien alle tai niihin on laitettu hakkuujätettä. Muutamien kuoppakohteiden läheisyydestä havaittiin metalliromua. Kuoppajonoja sijaitsee Seitenahvenisentien pohjois- ja eteläpuolella. Tien rakentaminen on mahdollisesti osin katkaissut jonomaisia kuoppamuodostelmia. Pääosin ne sijaitsevat mäkien rinteen yläreunoilla, josta on hyvä näkymä ympäröivään maastoon.
Paalupaikat: Tasaisella maastolla mäkien ympäröimässä laaksossa on kaksi neliskattisten kuoppien ympäröimää kohdetta. Kuopat ovat noin 30–70 cm välein ympyrämäisenä muotona. Kuoppien koko on noin 50 x 50 x 30 cm. Keskipisteessä on laakea ja matala ympyränmuotoinen noin 2 m halkaisijaltaan oleva painanne. Ympyröitä on kaksi ja ne sijaitsevat toisistaan 4 m etäisyydellä. Maanäytteitä otettiin useammasta kohtaa. Yhdessä näytteessä mukana pieni määrä nokea, mutta muuten puhdasta hiekkaa. Kohteet voisivat olla telttapaikkoja, jossa kuopat ovat telttapaalujen paikkoja.
Kaivannot: Paalupaikkojen itäpuolella samalla maastonkorkeudella sijaitsee kolme ojamaista noin 3 metriä leveää kaivantoa. Kaivanto 1 jatkuu etelään ja sen päädyssä sijaitsee laaja miehistönsuojan tyyppinen kaivanto. Ojamaiset kaivannot on tehty hieman kosteaan maaperään ja niiden pohjalla on havaittavissa paksu sammalkerros, jonka alla on mahdollisesti myös vettä.
Alakohteissa on kuvattu isoimmat kohteet. Yksittäisiä samankaltaisia jonomaisena muodostelmana sijaitsevia kuoppakohteita ei ole kuvattu yksitellen.

Moderni; Kohteet sijaitsevat mäkisessä harjumaastossa. Ympäristö on tasaikäistä mäntymetsää. Maastossa risteilee useita metsäpolkuja.
Kohde koostuu kahdesta eri alueesta, joissa on yhteensä 4 kaivantoa. Kaivanto 1 sijaitsee pienen mäen päällä. Se on muodoltaan neliskanttinen 2,5 x 1,2 m. Syvyyttä sillä on noin 0,4 m. Kaivannon profiilit ovat jyrkät. Kuopasta 1 pohjoiseen noin 20 m sijaitsee loivassa rinteisessä maastossa kaivanto 2 ja kaivanto 3. Kaivanto 2 on pyöreän muotoinen matala kuoppa, joka on halkaisijaltaan 1 m. Kaivanto 3 on L:n muotoinen ojamainen kaivanto. Pohjoiseteläsuunnassa sillä on pituutta 1,7 m ja itälänsisuunnassa 2 m. Ojalla on leveyttä 0,5 metriä. Kohde on syvyydeltään noin 0,2 metriä. Sen ympäristössä on hieman hakkuujätettä. Neljäs kaivanto sijaitsee noin 125 metriä kaakkoon maanottoalueen läheisyydessä. Kuoppa on kaivettu rinteeseen ja on halkaisijaltaan 0,8 m. Sen profiilista on erotettavissa muutamia kiviä.

Hepo-oja (1000096591) (Asuinpaikat)
Moderni; Lomakyläntiestä 12 metriä etelään on neliskanttinen painanne. Siitä noin 50 metriä etelään alkaa asutusalue. Ympäristö on nuorehkoa mäntymetsää.
Neliskanttinen painanne on mitoiltaan 2,8 x 3,4 metriä ja syvyyttä noin 0,5 metriä. Kohde on mahdollisesti osa sen läheisyydessä sijainnutta asuinpaikkaa. Vuoden 1949 historiallisissa ilmakuvissa kuopan kohdalla on hahmotettavissa mahdollisesti kattorakennetta. Noin 50 metriä kohteesta lounaaseen sijaitsee useampia rakennuksia. 1960-luvulle tultaessa rakennuskanta on alueelta hävinnyt. Maastossa paikalla on hahmotettavissa hieman jyrkkäprofiilinen neliskanttinen kuoppa, joka alkaa olla jo kasvillisuuden peittämä.

Takkula 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Lomakylän tien eteläpuolella kuivalla kankaalla Ahvenlammen ja Hietajärven väliselle alueelle on kaivettu useita poteroita. Maaperä alueella on kivistä moreenia. Ympäristö on tasaikäistä mäntymetsää.
Poteroita havaittiin maastossa 100 x 200 metrin kokoiselta alueelta. Ne sijaitsevat Lomakylätiestä etelään haarautuvien teiden välissä. Poteroita dokumentoitiin yhteensä 48 kappaletta. Poterot ovat matalia, noin 15–40 cm syviä ja useimmissa on yhdellä sivulla vallimainen rakenne. Ne ovat soikioita tai neliskanttisia noin 2 x 0,7 m kokoisia. Osa erottuu selkeinä makuusijoina maastossa. Ympäröivä maasto alueella on hyvin kumpuilevaa, joten paikoin poteroiden tunnistaminen luontaisista maastonmuodoista oli haastavaa.
Aluerajaus on tehty inventontiraportin perusteella.

Kultaranta (1000096600) (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohteet sijaitsevat niemimäisen alueen eteläosassa. Pohjoispuolella on pieni teollisuusalue. Ympäristö korkeammilla alueilla on mäntymetsää ja lähempänä rantaa sekametsää.
Paikalla on useita rakennuksen jäännöksiä sekä erilaisia kaivantoja, jotka liittyvät toiseen maailmansotaan. Todennäköisesti rakennukset ovat olleet käytössä samoihin aikoihin, kun puolustusvarustuksia on alueelle tehty. Rakennukset on todennäköisesti käytön loppumisen jälkeen pääosin purettu, koska puurakenteita ei pääosin kivijalkojen läheisyydessä havaittu. Vuoden 1949 ilmakuvassa rakennusten alueella on havaittavissa vain avoin metsälaikku.
Rakennusten ympäristössä on useita erilaisia kuoppakohteita ja kaivantoja, jotka liittyvät toisen maailmansodan aikaisiin puolustusvarustuksiin. Rakennuksen 1 läheisyydessä on viisi pientä, pitkittäistä poteromaista kaivantoa. Rinteessä betonisesta kivijalasta 1 kaakkoon 20 metriä, sijaitsee viiden poteron rykelmä. Kohteet ovat samanlaisia kuin Takkulan 2 poterot. Matalia pitkittäisiä neliskanttisen tai soikion muotoisia kaivantoja, jossa yhdellä sivulla on matala valli.
Ympäristössä on myös useita erilaisia kuoppakohteita yhteensä 11. Hietajärven rannassa rinteen alaosassa, kivijalasta 1 kaakkoon sijaitsee 6 kuoppakohdetta. Kuopat 2–7 ovat pyöreähköjä halkaisijaltaan 1–2 metriä. Kuoppakohde 8 on matala neliskanttinen 6 x 3 metriä.
Voimajohtolinjan läheisyydessä on laajempia kaivantoja 5 kappaletta. Sähkölinjan alla sijaitsee kaksi isompaa neliskanttista kaivantoa (kaivannot 1 ja 2). Ne kaivettu osin rinteeseen. Lähellä etelässä sijaitsevaa pihapiiriä on kolme pyöreähkön mallista aivan kiinni toisissaan olevaa kaivantoa (3–5).
Aluerajaus on tehty inventointiraportin perusteella.

Huuhtila (Puolustusvarustukset)
Moderni; Kohde sijaitsee Hietajärven ja Viitostien välissä niemekkeellä. Niemi on kuivaa kangasta, jonka
keskiosissa maasto kohoaa hieman muuta ympäristöä korkeammaksi. Niemeä ympäröi kosteikko, joka on paikoin ojitettua.
Harjanteen laella sekä koillispuolella sijaintee 33 poteroa. Ne ovat pääosin pitkänmallisia soikioita tai neliskanttisia kuopanteita, joiden yhdellä sivulla on havaittavissa vallirakennetta. Poterot ovat keskimäärin 1,5 x 0,6 m kokoisia ja noin 0,2–0,5 m syviä. Niemen pohjoisosassa lähellä Hietajärven rantaa on kaksi hieman isompaa kaivantoa.
Järven rannan läheisyydessä, jossa kaivannot sijaitsevat maaperä on paljon kivisempää ja kaivantojen reunoilla ja pohjalla on irtokiviä, jotka ovat osittain kasvillisuuden peittämiä. Kaivanto 1 on hieman pyöreäkö jyrkkäprofiilinen noin 1,3 m halkaisijaltaan. Siitä pohjoiseen sijaitsee kaivanto 2, joka on neliskanttinen 3,3 x 3,1 m kokoinen. Se on jyrkkäprofiilinen ja kapenee kohti pohjaa.
Ympäröivä maasto on epätasaista ja kumpuilevaa. Poteroiden erottaminen maastossa on paikoin haastavaa. Osa poteroista on selkeitä neliskanttisia kaivantoja ja osa taas erottuu enemmän painanteina, joiden reunojen läheisyydessä on valli.
Aluerajaus on tehty inventointiraportin perusteella.

Mainua Ahvenlampi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ahvenlammen rannalla kerrotaan olevan röykkiö hyvän kala-apajan kohdalla.

Kellojärvi Korpisaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde on tilapäinen hautasaari Kelloniemen ja Näätäniemen välissä. Osa vainajista on jäänyt saareen, koska sieltä on löydetty luita ja hautapainanteita. Hautoja on arveltu Rappasodan (1570-1595) aikaisiksi.

Lentua Kalliojärvi (Taide)
Historiallinen; Kalliojärven tilan maalla, 50-60 m Kalliojärven rannasta, pellolla on ollut 2 x 1,2 x 1,4 m kokoinen kivi, jossa lukee: "U 1864 (?) kesäkuun 10 päivänä ajettiin hevosella jäätä". Kertojan mukaan vuosiluku saattoi olla -67 tai -68. Tila on ollut vuosikymmeniä autiona.

Vieksi Saarivaara (Hautapaikat)
Historiallinen; Kuuselan/Saarivaaran talon pellon reunasta löytyi 1950-luvulla hyvin säilynyt luuranko 0,5 m syvyydestä. Löytöhetkellä ei ollut tietoa paikalle tehdyistä hautauksista. Kuuselan talo (Saarivaara) on Hyrynsalmen ja Ristijärven rajan lähellä, 10 km Kuhmo-Hyrynsalmi maantietä.

Kellojärvi Leinosenniemi (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kellojärven rannalla, Leinosenniemen itärannalla on 2 rautarengasta.

Kariaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kiantajärven pohjoispäässä pari kilometriä etelään Juntusrantaan vievältä tieltä. Kohteen eteläpuolella virtaa Ulkupuro, jonka rannalla sijaitsee kunnostettu ja nyttemmin myös suojeltu mylly. Puron rannoilla kasvaa lehtomaista kasvillisuutta ja maasto on kosteaa. Heti puton rannasta nousevat rinteet jyrkästi paikoin hyvinkin louhikkoisina. Kasvillisuus on tiheää ja kuusivoittoista.
Kohteesta on ilmoitettu Museovirastoon useita pyyntikuoppapesäkkeitä. Havainnointimahdollisuudet inventoinnin yhteydessä olivat kuitenkin heikot sankan kasvillisuuden ja maaston kosteuden vuoksi. Paikalla on todettu yksi , muodoltaan säännöllinen ja halkaisijaltaan noin 3 m ja noin metrin syvyinen pyyntikuoppa. Se sijaitsee purolta noin 100 metriä lounaaseen. On mahdollista, että kohteessa on enemmänkin pyyntikuoppia.

Materonniemi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviröykkiöt sijaitsevat Materonniemeen tehdyn tien varressa, vajaat 200 m peruskarttaan merkitystä Materon talosta lounaaseen, noin 200 m niemen kärjestä ja vajaat 100 m rannasta. Materon taloon vievältä tieltä poikkeaa pieni tie pellon halki etelään. Pellon ja rannassa olevan kankaan välissä on nuorta metsää kasvava suo. Kiviröykkiöt sijaitsevat tien vieressä, suon kohdalla.
Idänpuoleisen tieojan leikkauksesta oli tullut turpeen alta näkyviin matala kivikasa, jonka päällä oli pari rautakuonan palaa. Kivet olivat hyvin löysässä, mitään rakennetta ei ole ollut havaittavissa. Kiviä on noin 2 m halkaisijaltaan olevalla alueella. Kivet eivät ole palaneita. Mitään raudanvalmistukseen liittyvää ei ole ollut havaittavissa. Tien pääsä, 30 m suon reunasta etelään, tien länsipuolella on toinen samanlainen kiviröykkiö.

Lahnanurmi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lahnasjärven länsirannalla olevaan venerantaan tulevan tien länsipuolella Sikolahden ja Sikolammen välissä, peruskarttaan merkitystä Lahnanurmen talosta noin 0,4 km etelään. Paikalla on runsaasti kiviröykkiöitä. Maanomistaja on poistanut niiden päältä turvetta ja kaivellut niitä. Suurimman halkaisija on noin 3,5 m ja korkeus noin 1,0 m. Se on maansekainen ja kivet ovat palaneita. Kyseessä lienee kiuas. Osa röykkiöistä on selviä viljelysröykkiöitä. Tien varressa on lisäksi kaksi kuoppaa, jotka saattavat olla hiilimiiluja. Toisen miilun poikki maanomistaja on kaivanut ojan.

Lapinniemi (777000298) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ala-Kantosenjärven itärannalla olevan niemen kapeassa kärjessä, noin 2 km peruskarttaan merkitystä Saariahon talosta pohjoisluoteeseen. Ala-Kantosen rannat ovat suurimmaksi osaksi suota, kyseessä oleva niemi kasvaa kuusta, sen kapea, muutaman kymmenen metrin pituinen kärki on palanut muutama vuosi sitten. Niemen kärjessä on pyöreä, päältä noin 8 m läpimittainen, järven pintaa arviolta noin 2 m ja muuta niemeä noin 1 m korkeammalla oleva kumpare.
Kumpareen päällä kasvaa muutama koivu ja suuri mänty. Tulipalon seurauksena aluskasvillisuutta on vähän. Maaperä on alueella soraa, joukossa on joitakin suuria kiviä. Kumpareeen päällä on kaksi selkeää kuoppaa ja kaksi epäselvempää painannetta. Kärjessä oleva soikea, noin 3x 1 m kooltaan olevaa ja kaakko - luode -suuntaista ja noin 0,4 m syvää kuoppaa on käytetty nuotiopaikkana. Toinen kuoppa on mantereen puoleisessa osassa, suuren männyn juuressa, sen luoteispuolella. Se on epämääräisen muotoinen, noin 2 x 1 m kooltaan, pohjoisluode - eteläkaakkko -suuntainen ja noin 0,3 m syvä. Kuoppien välissä, kumpareen pohjoisreunassa, suuren männyn juuressa, eteläpuolella on pyöreähkö, epämääräinen painanne. Toinen samantapainen painanne on kumpareen itäosassa, toisen kuopan itäpuolella.
Oppaana olleen Ari Anttosen mukaan paikkakunnalla kerrotaan, että kuopat ovat lappalaisten hautoja. He olivat kuolleet yhteenotossa suomalaisten kanssa. Muut lappalaiset olivat paenneet, mutta palasivat hautaamaan vainajat. Järven keskellä olevan Saunaniemen itäosassa on Anttosen mukaan ainakin kaksi vastaavaa kuoppaa.

Lossi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven itärannalla, Suomussalmen kirkonkylässä, sillasta noin 200 m itään. Mahdollinen asuinpaikka-alue on alavaa rantaa ja löydöt on poimittu vesijättömaalta.

Rusilanlahti Raatosaari (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Raatosaareen on perimätiedon mukaan jätetty vihovenäläisiä kuolemaan isonvihan aikaan.

Lapinkallio (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Oulujärven pohjoisrannalla, Väätäjäniemellä, niemen kärjestä 0,6 km pohjoiseen ja Väätäjän talosta 0,6 km itään. Paikalla on kaksi sorakuoppaa. Kohde on läntisemmän sorakuopan länsipäässä, aivan kuopan reunassa, kivikossa. Luontaiselta vaikuttavaan kivikkoon on tehty halkaisijaltaan 4,5 m kokoinen kuoppa, jonka syvyys on runsaat 0,5 m. Kuopan pohja on tasainen. Paikalla kasvaa pienehköä mäntyä, varpua ja jäkälää. Paikalla on kerrottu olleen useita samanlaisia kuoppia, jotka ovat tuhoutuneet soranotossa.
Inventointi 2017: Kuoppaa ei havaittu, alueella on uudempia soranoton jälkiä. Kohde on todennäköisesti tuhoutunut.

Kauniskankaanniemi (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Kortejärven pohjoisosassa olevan Syvänperän pohjoisrannalla, niemessä. Alue on melko tasaista mäntykangasta. Aivan niemen kärjestä, vesirajan läheltä, on joskus otettu hiekkaa. Niemen kärjessä on halkaisijaltaan 2,5 m ja syvyydeltään 0,3 m kokoinen, pyöreä painanne. Turpeen alla on paksu huuhtoutumiskerros. On epäselvää, onko kyseessä luontainen vai ihmisen kaivama kuoppa. Paikalle tehdyistä lapionpistoista ei ole löytynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Nurminiemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven rannalla olevan Nurminiemen länsirannalla, Apajan talosta länteen olevan lahden kohdalla. Paikalta on löytynyt kampakeramiikkaa, asbestisekoitteista keramiikkaa ja palanutta luuta.

Hypäs 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 2,1 kilometriä länsiluoteeseen, Hypäksen pohjoisrannalla, lännestä päin laskien toisen mökin edustalla, rantatörmässä noin 0,1 kilometriä järveen laskevan joen suusta itään. Ranta on matala, rannassa on puolisen metriä korkea törmä. Sen päällä kasvaa suopursua, puolukkaa sekä mäntyjä. Mökin tai paremminkin varsin suuren päärakennuksen ja sen itäpuolella olevan ulkorakennuksen välistä rantaan tulee polku.
Rantaan tulevalla polulla, rantatörmän päällä oli näkyvissä joitain palaneita kiviä ja muutamia pieniä kvartsinsiruja. Pari niistä näytti isketyiltä, muut paremminkin tulessa lohkeilleilta. Mökin pihassa oli laajalti avointa hiekkaa.

Myllymutka (1000005431) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 9,5 km lounaaseen, Joukojärven rannassa, Joukojärven kaakkoiskulmassa olevasta Myllymutkan talosta noin 50 m pohjoiseen. Paikalla on hyvin matala hiekkaranta ja parisen metriä korkea törmä. Sen takana on hieman muhkuraista maata ja 10-15 m päässä jyrkästi nouseva harjun rinne. Kasvillisuus on hieman suoperäistä, pääosin pienehköä mäntymetsää, joukossa on joku isompikin puu. Etelässä on siis talon ranta, johon hiekkaranta päättyy, pohjoisessa rantaan tulee edellä mainittu harjun jyrkkä rinne. Rantatörmästä on löytynyt yksi selvä kvartsi-iskos.

Porttijoki (Teollisuuskohteet)
Moderni; Savottatoiminta alkoi Hiidenportin alueella 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, jolloin joesuulainen sahaliike A.B.Gust. Cederberg & C:o osti Metsähallituksen vuonna 1879 tekemän lähes 50 000 rungon leimikon. Savottaa varten rakennettiin kaksi savottakämppää, toinen ukkoherralle ja hänen esikunnalleen (Öhylän kämppä) ja toinen jätkille (Kitulan kämppä). Samoja kämppiä käytettiin myöhemminkin 1900-luvun alkupuolen savotoissa. Sahatukit uitettiin pääosin Porttijokea pitkin etelän suuntaan. Porttijoki oli uittokelpoinen Kitulammesta alkaen. Uittotoiminnasta on jäänyt runsaasti merkkejä mm. lukuisten kivettyjen uittoväylien ja uittopatojen muodossa. Siellä täällä näkyy myös kruunun leimakirveellä merkittyjä järeitä mäntyjä, jotka ovat jääneet jostakin syystä kaatamatta.

Hiidenportin jyrkänne (Taide)
Ei määritelty; Epävarma kalliomaalaus sijaitsee rotkolaakson länsiosassa kalliojyrkänteen alaosassa. Pystykallion edustalla on kapea tasanne ja metsäsuikale, jossa kasvaa varpuja ja muutama puu.
Kohdassa on hieman epämääräinen ja suttaantuneen näköinen punertavan värinen kuvio. Kuvion korkeus ja leveys on noin 15 cm, eikä se muodosta ainakaan helposti tunnistettavaa kuviota. Ei ole poissuljettu, että kyseessä on punertavan levän muodostama satunnainen kuvio. Kohde tulee varmistaa eri valaistuksessa.

Ristilampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Soikea kuoppa sijaitsee hiekkaisen kankaan kaakkoon viettävässä ulokkeessa. Kasvillisuustyyppi on kuiva kangas. Metsä on noin 150-vuotiasta sekametsää.
Kuoppa on 2 m pitkä, 1,5 m leveä ja 0,5 m syvä. Se on suppilomainen, maatunut ja matalareunainen. Kuopan ympärillä on heikko maavalli. Pohjalla havittiin vahva huuhtoutumiskerros ja siinä runsaasti hiiltä sekä kiviä. Kyseessä voi olla myös keittokuoppa.

Haapala (1000007942) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuopat sijaitsevat hiekkaharjulla kostean moreenimetsän keskellä. Maaperä on hiekkaa, metsä mäntymetsää.
Kaksi vierekkäistä kuoppaa ovat noin 200 m pitkän pohjois-eteläsuuntaisen harjun pohjoispäässä. Toinen kuopista on pyöreähkö, mitoiltaan 1x1,2 m. Toinen kuopista on soikea, mitoiltaan 1x1,5 m. Molempien syvyys on 0,5 m. Epäselvä huuhtoutumiskerros, joka ympäristössä on selvä.

Perjakka 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuopat sijaitsevat kurun eteläpuoleisella reunalla. Maaperä on hiekkaista moreenia. Kuopat ovat lähekkäin. Kaksi kuopista on mitoiltaan 2 x 1 m. Kolme pienempää neliömäistä kuoppaa ovat mitoiltaan 0,7 x 0,7 m. Viimeinen kuoppa on mitoiltaan 2 x 0,7 m. Kuoppien syvyys on 0,5 x 0,7 m. Kuoppien pohjalla on heikosti muodostunut huuhtoutumiskerros, osassa ei ollut huuhtoutumiskerrosta.
Karttalähteiden perusteella kuopat sijaitsevat vanhan kaskiahon äärellä (Isojakokartat 1853 ja 1864). Maakuopat voivat olla varhaiseen kaskiviljelyyn liittyviä säilytyskuoppia.

Perjakka 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuusi maakuoppaa sijaitsee Perjakan pohjoispuolella, kurun eteläpuolisella reunalla. Maaperä on hiekkaista moreenia.
Kuopat sijaitsevat rivissä kohtalaisen lähellä toisiaan. Neljä neliömästä kuoppaa ovat mitoiltaan noin 1,2 x 1,2 m. Kuoppien syvyys on 0,7 m. Kaksi muuta soikeahkoa kuoppaa sijaitsevat 20 m länteen em. neljän kuopan ryhmästä ja ovat mitoiltaan 2 x 1,2 m. Kuoppien syvyys on 1 m.Kuoppien pohjalla ei havaittu huuhtoutumiskerrosta. Karttalähteiden mukaan kuopat sijaitsevat vanhan kaskiahon äärellä (Isojakokartat 1853 ja 1864). Kuopat liittynevät kaskiviljelyyn.

Perjakka 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuopat sijaitsevat Perjakan itärinteessä. Maaperä on hiekkaista moreenia.
Yksi kuopista on mitoiltaan 2x1 m. Kaksi pienempää, neliömästä kuoppaa ovat mitoiltaan 0,7x0,7 m. Kuoppien syvyys on 0,5 - 0,8 m. kuopien pohjalla havaittiin hiekko huuhtoutumiskerros. Maakuopat sijaitsevat vanhan kaskiahon läheisyydessä (Isojakokartat 1853 ja 1864). Kuopat liittynevät vanhaan kaskiviljelyyn.

Historiallinen; Kuoppa sijaitsee hiekkaisessa itäänpäin laskevassa risteessä. Maaperä on hiekkaista moreenia.
Kuoppa on mitoiltaan 2,5 x 1,2 m ja sen syvyys 0,7 m. Kuopan pohjalla havittiin epäsevä huuhtoutumiskerros. Maakuoppa sijaitsee vanhan kaskiahon läheisyydessä ja liittyy todennäköisesti kaskiviljelyyn.

Holstinvaara N (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuopat sijaitsevat rivissä Holstinvaaran pohjoisrinteessä. Maaperä on hiekkaista moreenia. Kasvillisuustyyppi on tuore kangas. Puusto on 150-vuotiasta kuusta.
Kuopat ovat suorakaiteenomaisia ja aika jyrkkäreunaisia. Kuoppien pohjissa ei havaittu huuhtoutumiskerrosta. Kuopan 1 mitat ovat 1,2 x 0,9 m, syvyys 0,8 m. Kuopan 2 mitat ovat 1,4 x 0,7 m, syvyys 0,6 m. Kuopan 3 mitat ovat 1,4 x 1 m, syvyys 0,8 m. Kuopan 4 mitat ovat 1,4 x 0,8 m, syvyys 0,7 m.
Maakuopat sijaitsevat vanhalla kaskiaholla ja liittynevät kaskeamiseen.

Louhenjoki (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Pirunkirkon aarnialueella, Louhijoen varressa sijaitsee louhikkoisessa metsässä 150 metrin matkalla puretun uittoväylän rakenteita: useita kuoppia, joenvarren muurimaista kivirakennetta ja hirsiä. Viimeisin suuri savotta alueella oli vuosina 1957-1958 (Räisänen 2001). Puolangalla uitot alkoivat 1800-luvun lopussa, mutta suuremmassa määrin vasta 1900-luvun alkupuolella (Patjas 1985).

Ristisuo (Maarakenteet)
Historiallinen; Maakuoppa sijaitsee Ristisuon itäpuoleisen vaaran ylärinteessä. Kuoppa on neliömäinen ja mitoiltaan 1,3 x 1,3 m. Kuopan syvyys on 0,5 m. Kuopan reunat ovat melko jyrkät. Kuopan pohjoispäässä on 1 x 1,7 m kokoinen uloke. Kuopan pohjalle on syntynyt heikko huuhtoutumiskerros. Kuoppa muistuttaa suuresti kellaria. Se sijaitsee vanhalla kaskiaholla.

Rajalampi kaakko (Maarakenteet)
Moderni; Kuoppa sijaitsee Porttijokeen rajoittuvalla ojittamattomalla suokaistaleella, jonka vierestä kulkee polku. Maakuoppa on kooltaan 1 x 2 x 0,5 m.

Ristilampi 3 (Teollisuuskohteet)
Moderni; Uittopadon jäännökset sijaitsevat Ristilammen koilliskulmassa, jossa lammen levenemä supistuu puroksi. Purossa on puisia patorakenteita ja veistettyjä puita. Pato liittyy Porttijoen uittoon, joka alkoi 1900-luvun alkupuolella.

Porkkajärvi (Teollisuuskohteet)
Moderni; Puiset uittopadon jäännökset sijaitsevat Porkkajärven etelärannalta alkavan puron suussa. Purossa on halkaistuja n. 1,5 m mittaisia puita, jotka on asetettu pystyyn puron yli kulkevaa parrua vasten.

Urpolampi (Maarakenteet)
Moderni; Kuoppa sijaitsee Urpolammen pohjoispuolisen vaaran itään viettävässä rinteessä, 600 m päässä lammesta. Kuoppa on kooltaan 0,5 x 1,5 x 0,5 m.

Vieremänjärvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vieremänjärven kaakkoispäässä, vajaa 150 m rannan tulistelupaikalta koilliseen. Paikalla maasto on kuivaa kangasmaastoa ja maaperä hienoa hiekkaa. Polun varrelta löytyi kvartsi-iskos. Koekuopat olivat löydöttömiä, mutta polun varrella oli noin 20 metrin matkalla koordinaattipisteestä lounaaseen löytyi palaneita kiviä. Maaston perusteella paikka soveltuisi hyvin asuinpaikaksi.

Omonssinsärkkä (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kangasjoen ja sen koillispuolella olevan Omonssinsärkän välisellä suon ympäröimällä mäntymetsää kasvavalla niemekkeellä. Niemekkeen laella on kiviä, jotka näyttävät tarkoituksella ladottuja. Kiveys on mataja, noin 0,2 m ja kivet ovat pienehköjä. Latomuksen koko on 4,4 x 3 m ja suunta lounas-koillinen. Kiveys on kolmiomainen. Sen keskellä on 1,5 m levyisellä alueella kiviä, molemmin puolin kivetön vyöhyke ja sitten kiviä noin metrin levyisellä vyöhykkeellä.
Tarinan mukaan Osmonssinsärkkää pitkin on kulkenut laukkukauppiaitten polku. Joku laukkukauppias on kuuleman mukaan ryöstetty ja tapettu siellä.

Haverisenniemi (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven itärannalla, 6 km Lentiiran kirkosta olevan Haverisenniemen luoteiskärjessä. Haverisenniemi on noin puolen kilometrin pituinen ja runsaan sadan metrin levyinen suon mantereesta erottama matalahko niemi. Sen rannat ovat kivikkoiset, niemen maaperä on hiekkaa, mutta siellä on myös suuria kiviä. Niemessä on kasvanut havumetsää, joka oli kaadettu pois, nyt vain rannoilla oli puita. Aluskasvillisuutena oli puolukkaa ja mustikkaa.
Niemen kärkiosaan tehtiin runsaasti koepistoja, joista yhdestä löytyi kvartsi-iskos. Kuoppa oli kärkeen menevän polun lounaispuolella, 15 m kohdasta, jossa kasvillisuus vaihtuu rantaheinikoksi ja saman verran järven puoleisesta rannasta. Kvartsi löytyi puhtaalta vaikuttavasta hiekasta. Kyseessä ei voi olla runsaslöytöinen kohde. Kohteen laajuutta ei pysty arvioimaan.

Melaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven itärannalla, 0,4 km Lentiiran kirkosta luoteeseen, Melaniemen kärjessä. Kyseessä on lounaaseen pistävä pieni, kapea niemi. Noin 25 m päähän niemen kärjestä on rakennettu kesämökki. Niemi kasvaa mäntyä ja kuusta.
Mökin edustalle rantaan oli tehty sementtilaituri, jonka vierestä kivet oli raivattu pois. Näin syntyneeltä hiekkarannalta löytyi kolme iskokselta vaikuttavaa kvartsia. Koska paikka oli kesämökin pihaa, en ryhtynyt sitä lapiolla kaivelemaan. Myös vallinnut syysmyrsky vaikutti havaintojen tekoon. Jäi hyvin epävarmaksi, onko paikalla kiinteää muinaisjäännöstä.

Likokangas (1000016547) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iso-Palosen retkeilyalueen pohjoispuolella Raudanjärven lounaisosan muodostavan Säynäjänlahden itärannalla. Raudanjärvi on noin 3 km pituinen ja enimmillään 0,4 km levyinen, hieman alaspäin avoimen kaaren muotoinen. Likokangas on järven eteläpuolella. Sen pohjoiskärki on korkea, siitä lounaaseen maasto on rannan lähellä matalaa ja suoperäistä, se kasvaa varpuja ja pientä mäntyä. Noin metrin korkuisen rantatörmän alla on matala hiekkaranta, jossa on hieman myös pikkukiveä.
Noin 0,3 km pohjoiskärjestä lounaaseen rantavedessä oli pari iskokselta vaikuttavaa kvartsia, mitään muuta muinaisjäännökseen viittaavaa rannassa ei havaittu. Törmän päällä oli turve niin paksua, että siitä ei päässyt lapiolla läpi, näin paikan luonne jäi epäselväksi. Vaikuttaa kuitenkin hieman epävarmalta, onko paikalla suojelua vaativaa muinaisjäännöstä. Inventoinnissa tarkastettiin myös järven luoteisranta, siellä ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.
Vuoden 2012 inventoinnissa paikalla ei tehty uusia löytöjä. Ylempänä Likokankaalla maata oli muokattu ja nämä alueet pintapoimittiin. Maaperä vaikutti melko kiviseltä.

Pitkämännikkö (1000016491) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jonkerinjärven pohjoispuolella, parikymmentä metriä Ahvenlahteen johtavasta tiestä pohjoiseen, 0,6 kilometriä luoteeseen Aittolammelle johtavan tien risteyksestä. Hyvin tunnettu Jonkerin kivi sijaitsee siitä 2,4 kilometriä kaakkoon. Paikalla on nyt hakkuuaukea, aiemmin siellä on kasvanut mäntyä. Ympäristö on suota.
Paikalla on hevosen pään kokoisista kivistä tehty pyöreähkö, melko matala kiviröykkiö. Sen läpimitta on noin kaksi metriä ja korkeus ehkä 0,3 metriä.
Kyseessä ei ole kiuas. Kivikasa muistuttaa eniten viljelyrauniota, mutta silloin todennäköisesti alueella olisi niitä useampia, kuin yksi. Stolbovan rauhan raja kulkee paikan läheltä, mutta en havainnut mitään, mikä viittaisi siihen, että kyseessä on rajamerkki. Röykkiön tarkoitus jäi siten arvoitukseksi.
Ville Laakson kuvaus: Osin romahtanut kivilatomus, jonka laajuus on 1,8 x 1,8 metriä ja suurin säilynyt korkeus 0,4 m. Latomus on laadittu kivistä, joiden koko vaihtelee välillä 0,2- 0,4 m. Kivet ovat pyöristyneitä. Latomuksen sivut ovat melkein pääilmansuuntien mukaiset. Kivissä ei havaittu merkintöjä. Latomus on selvästi ihmisen tekemä, mutta sen merkitys on epävarma. Paikalla ei kulje mikään tunnettu raja.
Riikka Mustosen kuvaus: "Kivilatomuksen koko on 2 x 1,5 x 0,6 metriä. Kivet eivät ole palaneita."

Lentiira Vasikkasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentiirajärven eteläosassa, Selkäsaaren pohjoispuolella, 1,6 km Lentiiran kirkosta lounaaseen olevassa Vasikkasaaressa. Kyseessä on noin 0,2 km pituinen kapea, luode - kaakko -suuntainen saari. Sen itäpää on matala ja vaikuttaa asuinpaikaksi sopimattomalta. Luoteis/pohjoispää on sekin vain noin metrin korkuinen ja kasvaa havumetsää, aluskasvillisuutena on paksuhkoa sammalta, suopursua, mustikkaa ja puolukkaa. Rannat ovat kivikkoiset.
Tein saaren pohjoispäähän runsaasti koepistoja lapiolla. 15 m päähän pohjoiskärjen heinikosta ja 7 m pohjoisrannan kasvillisuusrajasta löytyi yksi kvartsi-iskos. Paikalla on siten ollut esihistoriallista toimintaa, mutta runsaslöytöistä asuinpaikkaa siellä tuskin on. Sinänsä saaren sijainti ja pohjoispään hiekkainen maaperä sopivat hyvin kivikautiseksi asuinpaikaksi.

Iivarinsaaret (Maarakenteet)
Ei määritelty; Kohde sijaitsee Lentiiranjärven Jysmänselän länsiosassa, Selkäsaaren eteläpuolella, 2,2 km Lentiiran kirkosta lounaaseen. Peruskarttaan on merkitty kaksi Iivarinsaarta, kohde sijaitsee niistä pienemmässä. Saarella on kokoa vain joitain kymmeniä metrejä. Saaressa on kaksi kumparetta, lännessä noin 2,5 m korkuinen, idässä 1,5 m korkuinen. Saari kasvaa mäntyä ja koivua, aluskasvillisuutena on suopursua, puolukkaa ja variksenmarjaa.
Maanmittauslaitoksen Kansalaisen karttapaikka -nimisellä internet-sivustolla vuonna 2009 saaret on nimetty Nivarinsaariksi.
Läntisen kumpareen itäreunassa, kumpareiden välisen notkelman vieressä on vanhalta näyttävä kuoppa. Sen läpimitta on noin kaksi metriä ja syvyys puoli metriä, pohja on hieman pitkulainen, etelä–pohjois -suuntainen. Kuopan pohjalla vaikutti turpeen alla olevan kiviä, kuopan reunassa oli hiekkaa jossa näytti turpeen alla olevan huuhtoutumiskerros.

Rantakangas (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pitkäjärven eteläpuolella, noin 0,2 km rannasta ja 1 km Kähkösenahon talosta itään nuorehkossa mäntymetsässä. Maasto lähtee laskemaan jonkin matkan päässä kohteesta muualla paitsi idässä ja pohjoisessa.
Paikalla on kuoppa, jota ympäröi noin 0,1–0,2 m korkea ja 1,3 m leveä reunavalli. Kuopan halkaisija vallin korkeimmalta kohdalta mitattuna on 3,7 m ja syvyys 0,5 m. Vallissa oli turpeen alla sekoittunutta hiekkaa ja sen alla alkuperäinen maannos. Oppaana toiminut Veikko Pulkkinen oli kaivanut pohjalle kuopan, siinä oli turpeen alla ollut vähän hiiltä ja hiekkamaata. Kuoppa ei vaikuta sortuneelta vaan tuntuu olevan alkuperäisessä muodissaan. Reunalla on vanhoja lahokantoja.

Keljänaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaattien osoittamaan paikaan on kartalle merkitty tervahauta.

Honkisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaattien osoittamaan paikaan on kartalle merkitty tervahauta.

Paljakkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Koordinaattien osoittamaan paikaan on kartalle merkitty tervahauta.

Piikkulanaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkäkangas (1000017458) (Työ- ja valmistuspaikat)

Hamarapuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Kyläniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Talo syntyi 1700-luvun lopulla. Pellot ja asuinpaikka on kynnetty voimakkaasti metsäkoneilla.
Kohde on tarkastettava maastossa.

Kettula (1000018325) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kettulan talo, Autioitunut pikkuvihan jälkeen. Taloa on kutsuttu autioitumisen jälkeen Lattusen nurmeksi. Paikalle on sittemmin rakennettu kämppä ja yhtiön työnjohtajan virkatalo, joten talon raunioita on vaikea havaita. Paikalla on kuitenkin pari rauniota, jotka kannattaisi tutkia. Peltoja on kynnetty 1900-luvullakin, kuten kaikkia muitakin autioituneiden talojen peltoja.
Vuoden 2011 Jonkerinjärven inventoinnissa alue tarkastettiin.
Ilmoitettu koordinaattipiste viittaa talon pohjoispuolen kauan sitten metsittyneelle peltoalueelle. Talon pihapiirissä ja entisten peltojen laidoilla on useita sammaloituneita kiviöykkiöitä, jotka vaikuttavat viljelysröykkiöiltä. Tarkastushetkellä entisillä pelloilla ja röykkiöiden päällä kasvoi rehevää heinikkoa, jonka vuoksi havainnointi oli melko hankalaa, joten aiemmin todetuista raunioista kaikkia ei välttämättä havaittu. Selviä rakennusten raunioita ei pihapiiristä noin viisikymmentä metriä länsiluoteeseen päin sijaitsevan kivetyn kellarin raunion lisäksi paikallistettu. Kellarin raunio on suhteellisen moderni, eikä sitä voida pitää muinaisjäännöksenä. Mahdollisesti myöhempi rakennustoiminta on pääosin tuhonnut paikalla aiemmin sijainneen talon jäännökset. Mikäli talosta viidenkymmenen metrin säteellä aiotaan suorittaa maaperään kajoavia maankäyttötoimia, tulisi ainakin alueella olevat kiviröykkiöt kattavasti kartoittaa ja niiden tarkempi luonne selvittää koekaivauksella.

Ämmän ruukki (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Ämmän ruukki on sijainnut Kiantajärvestä alkavan Emäjoen itäisen haaran varrella olevassa Ämmänkoskessa. Jo ennen Ämmän ruukin perustamista oli Ämmänkosken rannalla sijainnut 1700–1800-lukujen taitteessa lyhyen aikaa toiminnassa olleita harkkohyttejä. Varsinaisen privilegion harkkohytin, vasaran ja ahjon perustamiseen sai kirkkoherra Johan Wegelius vuonna 1841. Vuonna 1842 oli valmiina kosken poikki ulottuva pato, hytti päällisrakennuksineen, asuinhuoneet, hiilihuone, makasiinit ja kotitarvikesaha. Kankirautapaja oli tällöin lähes valmis. 1840-luvun lopulla Ämmän ruukille rakennettiin kaksi apuhyttiä, toinen 1 ½ peninkulman päähän pohjoiseen Päsiäskosken rannalle (?). Vuonna 1861 aloitti nippu- ja naulavasaralaitos toimintansa ja vuonna 1863 valmistui masuuni. Vuonna 1864 Ämmän ja Kurimon ruukin yhdistettiin. Painopiste siirtyi Kurimoon ja Ämmän ruukki toimi apuruukkina. Vuonna 1877 ruukin toiminta pysähtyi.
Kohteen sijaintitieto on arvioitu peruskartalta ja esitetty pistemäisenä. Ruukin aikaisten kerrosten ja rakenteiden säilyneisyys alueella on epävarmaa. Maisema alueella on muuttunut, kun ruukin alapadon paikalle valmistui vuonna 1959 voimalaitos. Voimalaitosta uusittiin 1970-luvulla. Aluetta on pengerretty ja louhittu laajalti. Ruukin aikaiset teollisuusrakennukset ovat todennäköisesti joko tuhoutuneet rakennustöiden yhteydessä, tai ne ovat peittyneet pengerrysten alle. Jopa slagin löytäminen paikalta on hankalaa. Karttatarkastelun perusteella madollisesti säilyneitä alueita voi olla voimalaitoksen pohjoispuolen rannoilla (annetut koordinaatit).

Kuusamonjärvi Kalmasaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee vajaan kahden kilometrin pituisen Kuusamonjärven länsiosassa. Kyseessä on noin 150 metrin pituinen ja runsaan 30 metrin levyinen, karkeasti itä–länsi -suuntainen saari. Sen länsipää on kalliota, itäosa matalaa kivikkoa. Saaren keskiosassa on myös jonkin verran hiekkamaata. Saaren puusto on pääosin mäntyä, aluskasvillisuutena on varvikkoa.
Hiekkamaa-alue saaren keskivaiheilla on maaston perusteella ainoa paikka, johon on saattanut hautoja kaivaa. Se on epätasainen ja muhkurainen, mutta mitään selkeitä hautakuoppia siinä ei saattanut havaita. Myöskään lapiolla kaivetuissa koepistoissa ei voinut havaita mitään viitteitä haudoista.
Tarkastuksen tuloksesta huolimatta saaren nimi viittaa selkeästi hautapaikkaan. Lisäksi mukana ollut paikallinen opas kertoi, että perimätiedon mukaan saarta on käytetty tilapäisenä hautausmaana. Asia kaipaa lisäselvitystä.

Saunasaari (1000013683) (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Murhijärven keskellä olevan Saunasaaren korkeimmalla kohdalla saaressa olevien kulttuurihistoriallisesti merkittävien kalamajojen pohjoispuolella sekametsässä. Paikalla on ainakin 6-8 matalaa kuoppaa, kooltaan 1-2 x 2-3 m ja syvyydeltään 0,5 m tai hieman alle. Pitkänomaisten kuoppien suunta vaihtelee. Osa kuopista on täytetty. Paikalla kuopat tulkittiin mahdollisiksi kalahaudoiksi.

Kuivajärvi Kalmisaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Ilmeisesti kylän ympärivuotinen hautausmaa, jonne haudattu myös kuuluisa itkuvirsitaitaja Domna Huovinen ja tarinankertoja Miikkula Huovinen.

Pajakkakoski, eteläranta, kivijalka 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kivijalka sijaitsee rakennuksen pohjasta 5 noin 10 metriä lounaaseen.
Kyseessä on hajonnut kivijalka. Rakenteessa ei ole uunia.

Pajakkakoski, eteläranta, maarakenne 1 (Maarakenteet)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Hyryntien sillan länsipuolella Pajakkajoen etelärannalla, loivassa koskeen päin viettävässä rinteessä, noin 25 metriä rannasta.
Maarakenne koostuu kolmesta suorakaiteen muotoisesta kuopasta ja niiden reunojen valleista. Maarakenne on mahdollisesti jonkinlainen maakellari ja se saattaa liittyä alueella toimineeseen myllyyn tai sahaan.

Lumivaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta, ei löytynyt inventoinnissa. Se on ilmeisesti tuhoutunut metsänmuokkauksessa. Alue on nuorta mäntymetsää, joka on aurattu 0,5-1 m syvyydeltä 0,5-1 m leveydeltä, 2-5 m linjavälein. Maa-aines on valleina ojien vierellä. Auraus on tehty vuosia sitten, koska ojat täysin turvettuneita. Maastokarttaan merkityn kohdan ympäristö tarkastettiin vuoden 2012 inventoinnissa noin 90x70 m kokoiselta alueelta, mutta tervahaudasta ei havaittu merkkiäkään. Todennäköisesti se on tuhoutunut tunnistamattomaan kuntoon metsänmuokkauksen yhteydessä.

Lokkisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lokkisuo sijaitsee Kuhmon pohjoisosassa, lähellä Suomussalmen rajaa. Kainuun Museo sai ilmoituksen, että suon saarekkeessa on tervahauta, jota ei ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin tai peruskarttaan. Arkeologi ei ole tarkastanut kohdetta.

Syvänjärvenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on vinovalovarjostemallinnoksesta havaittu todennäköinen tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Mustaniemi (1000030111) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ala-Vieksissä Kellojärven itärannalla, pienen Mustaniemen kohouman reunassa on peruskarttaan merkitty tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu.

Aittokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Saarisuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Saarikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Alimmainen Nahkasaari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Alimmaisella Nahkasaarella (Pikku Nahkasaari?) on mainittu olevan neliskulmainen kiviraunio, jonka ala on 9 x 10 askelta. Ei tarkastettu. Sijaitsee Oulujärven retkeilyalueella.
Huom. Saaaren itäpuolella on luonnontilassa oleva Vanhankartanonniemi.

Tornionsärkkä Tornion kaupunki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 1800-luvun tietojen mukaan Tornion kaupungissa oli Mikkelin päivän aikoihin myyty veneitä Venäjän karjalaisille, jotka tulivat syystöiden jälkeen kauppamatkalle Suomeen. Vuosittain myytiin noin 40 venettä ja ranta oli täynnä veneitä. Tarkastuksessa paikalle havaittiin vievän edelleen kapean ja kuhmuraisen tien rantaan saakka. Alueella on nuorta metsää ja vain harvoja iäkkäämpiä puita rannan tuntumassa. Rannan lähellä on vaja. Paikoin rantavyöhyke
on kivistä, mutta venevalkaman kohdalla on laajempi tasainen alue. Se vaikuttaa raivatulta ja tasatulta. Myös ranta vesirajassa on valkaman seudulla raivattu avoimeksi. Raivatun alueen reunalla vaikutti olevan raivauskivikasa (koordinaatit: 7184193.602 / 639772.981). Rannan lähellä on siirtolohkare, jonka yhden kyljen alla vaikutti pidetyn tulta tai kivi oli muuten rapautunut pinnasta hilseillen (koordinaatit: 7184207.597 / 639760.986). Lohkareen edustalla kulki itä-pohjoinen suuntainen tieura rannan törmän päällä. Törmänä päällys vaikutti myös tasatulta, mutta kyseessä voi olla myös luontainen muoto. Iäkkäät puut tarkastettiin alueella, mutta pilkka- tai merkkipuita ei havaittu. Venevalkaman luona olevalle tasatulle alueelle ja siirtolohkareen edustalla olevalle tasanteelle tehtiin tusina
koepistoja. Osassa niistä oli selvästi nokikerroksia ja kaksinkertainen maannos.

Rautiaisenkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidar-aineiston perusteella mahdollinen tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu.

Salmikangas (1000030731) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidar-aineiston perusteella mahdollinen tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Alajoki (1000030741) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Vedessä, pidemmällä matkalla havaittiin kalapadon puiset jäänteet. Havainnot tehtiin rannalta matalan veden aikaan. Kesällä jäänteet ovat usean metrin syvyydessä. Arkeologi ei ole tarkastanut paikkaa.

Palojärven Mierolainen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidar-aineiston perusteella paikalla on tervahautaa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Niska-aho (Asuinpaikat)
Historiallinen; Sijaitsee noin 50 metriä Iso-Perankajärven rannasta. Esine 1 on löytynyt isohkon, luonnonmuodostaman kumpareen kaakkoispuolelta, laajahkosta painaumasta. Toinen esine on löytynyt siitä noin 12 metriä kohti rantaa. Löytöpaikka on mäntyistä kangasmaastoa. Maaperä on hiekkamaata. Esineet ovat löytyneet noin 10 – 15 cm syvyydestä paksun turpeen alta.
Esine 1 eli atraimen väkäsen löytöpaikka on heti luonnollisen kumpareen alarinteestä alkavalla tasanteella. Tasannetta ympäröi kahdelta sivulta suorakulman muodostavat maavallit. Tasanteella on hieman ympäristöstään poikkeava kasvillisuus. Tämä voi johtua mahdollisesti myös porojen oleskelusta kohteella. Atraimen väkäsen löytöpaikalla oli hiiltä. Mahdollisesti kyseessä on joko irtolöytöpaikka tai asuinpaikka. Esihistoriallisesta kohteesta tuskin on kysymys. Pidempi rautaesine, joka todennäköisesti on jonkinlainen taltta, on löytynyt lähempää rantaa. Sen löytöpaikan ympäristössä ei ole mitään poikkeavaa ja koekuopan maannos oli normaali.

Syvä-Rääkky (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Syvä-Rääkky ja Matala-Rääkky -nimisten lampien välisellä kankaalla on itä-länsisuuntainen maakumpu. Siitä on metallinpaljastimella havaittu sulanut pronssikikkare, veneniittejä ja muita veneeseen liittyviä osia.

Aittoranta 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Rantavedestä on poimittu tuluspii ja historiallisen ajan saviastian palasia. Paikka on vanha venevalkama ja rannalla on ollut aittoja, jossa veneellä kulkijat ovat säilyttäneet tavaroitaan. Pieliseltä Sotkamon kirkolle kulkeva talvitie on ollut maanomistajan tietojen mukaan käytössä jo 1600-luvulla. Talvitietä varten kaivettu kuru on rannalla nähtävissä. Rantatörmällä on myös funktioltaan tuntematon kaivanto. Rannasta on löytynyt aikaisemmin kiviesineen katkelma ja 1600-luvun rahoja.

Honkasen saari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Mustosen mukaan Honkasen saarella on "laaja kiuas, asunnon sijaksi arveltu". Honkasen saarella tarkoitettanee nykykartalla olevaa Honkisen saarta. Samanimiset saaret, Iso ja Pikku Honkinen, sijaitsevat Alassalmen lossireitin vierellä (noin 7154450 / 496350). Saaret ovat huomattavan pieniä ja epätodennäköisiä kiuassaariksi.

Rokua Piirainperä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Paikalla haavaittu halkaisijaltaan noin metrinen kivetty tulisija myrskyn kaataman puun paljastamana. Rokuan kansallispuiston aluetta.

Raappananmäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Perimätiedon mukaan paikkaa on kutsuttu Pirhosenautioksi. Perimätieto on kulkenut 1900-luvun alusta, jolloin paikka on ollut jo jonkin aikaa autiona. Ilmoituksen mukaan kohteessa on kiviaitaa 30-40 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Piilikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Vanhankartanonniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Neulaniemi (1000032870) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Kekkolanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivuniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Matinsuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Röykänsuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahola 2 (1000032875) (Työ- ja valmistuspaikat)

Mäntyniemi (1000032876) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Historiallinen; Maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Kaarresalo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa todettu tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Hietalahti 2 (1000032880) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pieni-Kaleton länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kelloneva länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Joutenneva länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkäkaarto itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Ruutilamminkangas länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Pantionniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Painanteenkangas länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Karjomäki (Työ- ja valmistuspaikat)

Soiluanlahti länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Halsisuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Vesakot (Taide)
Historiallinen; Merkkipuu, jossa kruununsymboli. Kruunun alapuolelle on kaiverrettu vuosiluku 1869 ja nimikirjaimet ES. Todennäköisesti puu on toiminut terva-alueen merkkinä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Vanha-Mikkola (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oravivaaran eteläpuolella, Vanha-Mikkolan talosta noin 160 metriä länsikoilliseen. Kohteessa on kahdeksan eri kokoista kuoppaa, joist aosa muistuttaa hautakuoppia. Kohde täytyy tarkastaa uudelleen sulan maan aikaan.

Pitkäkoski 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Kuhmon kirkosta 18,7 km itään, Pieni-Kupsusesta Pienjärven kautta Lammasjärveen laskevassa joessa olevan Pitkäkosken kaakkoisrannalla.
Paikalla on rinne joka laskee jokiuomaan, rinteen ja joen välillä on melko leveä kosteikko. Kosteikon reunalla (rinteen juurella) on nelisivuinen maarakenne, kooltaan n. 2,5 x 2 m. Kyseessä on nelisivuinen valli, n. 0,7 m korkea. Keskellä kuoppa. Paikka on kosteikkoa ja maaperä turvetta. Valliin tehdyssä koekuopassa havaittiin turpeen sekaista mineraalimaata ja siinä muutama palanen malmilta vaikuttavaa saostumaa - ei palanutta. Rakenteen funktio jäi epäselväksi. Lähistöllä ei muuta ihmistoimintaan viittaavaa. Rakenteesta joelle päin on maasto jo vetistä mättäikköä, pusikkoa kasvavaa. Onko paikalta kenties yritetty kerätä suomalmia? Kohde on epämääräinen mutta kuitenkin olisi syytä selvittää sen funktio ja ikä ennen kuin sen muinaisjäännösstatus päätetään lopullisesti.

Hautakangas (1000035136) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee kirkosta 21,5 km itäkoilliseen, n. 2 km päässä Lylykylästä, Kurttoon menevän tien länsipuolella olevan sorakuopan vieressä. Sorakuooan kohdalla maa kohoaa jyrkästi tien länsipuolella. Maasto on hiekkapohjaista sammaleista kan gasmetsää. N. 10 - 20 m päässä sorakuopan reunasta, kuopan eteläpuolella, oli rinteessä n. 3m x 3m nelikulmainen kuoppa, jonka syvyys olin . 1 ,5 m. Kuoppa oli kauttaaltaan paksun sammalen ja turpeen peitossa ja sen keskellä kasvoi puita. Kuopan pohjassa tuntui reunoilla kiviä. Kuopan keskiosassa oli ainakin n . metrin mittaisella suorakulmaisella alueella kiviä, joista päällimmäiset olivat palaneita. Arvi Oikarisen mukaan kauppaneuvos Sivert Santaholma oli käynyt 1930-luvulla miestensä kanssa kaivelemassa kuoppaa lapioilla. Santaholma oli kertonut, että kuopan nurkissa oli kivet ja keskustassa jokin liedentapainen. Kuoppaa on arveltu isonvihan aikaiseksi piilopirtin paikaksi.

Martinjärvi (Hautapaikat)
Esihistoriallinen; Muinaisjäännös on halkaisijaltaan n. 2 m oleva kiviröykkiö. Rakennetta oli pengottu äskettäin, jonka vuoksi sen pohjoisosassa oli 1/2 m syvyinen kurkistusaukko. Aukosta näkyi, että alempana olevat kivet olivat noin nyrkinkokoisia. Päällimmäiset kivet olivat päänkokoisia. Kivien välissä oli runsaasti maata, joka oli osittain hiilensekaista. Paikalla ei ole tiettävästi koskaan ollut peltoa. Röykkiön maansekai suus ja sijainti jyrkässä rinteessä puhuvat sitä vastaan, että kyseessä olisi peltoraunio tai kiukaanpohja. Röykkiön sijainti veden äärellä taas viittaisi mahdolliseen hautaraunioon.

Rahvaanaho (Hautapaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee n. 400 m länsiluoteeseen Kuivalan talosta . Paikalla on maassa 3 - 5 painumaa itä-länsi - suunnassa. Painumat ovat n. 2m pitkiä ja alle metrin levyisiä. Paikka on kangasmetsää ja painumat ovat hiekkasärkässä. On arveltu, että paikalla on ollut
väliaikainen hautasmaa .

Vängänniemi (Hautapaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt noin viiden neliömetrin alueelta, 25 cm syvyydestä koskemattomasta maasta rautainen padankorvake, kuparipeltiä, spiraalipäinen ketjunkannatin ja kolmiomaisia rautariipuksia.
Vaatii lisäselvitystä; kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Koivukoskenkatu (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kajaanin kirkon tontin reunalla, Koivukoskenkadun ja Pohjolankadun kulmassa. Koivukoskenkadulta kirkon tontille johtavan kevyenliikenteen reitillä, kadulta kirkon tontille johtavien portaiden kohdalla. Sijaitsee kirkon tontin kaakkoiskulmassa. Kajaanin kirkko on sijainnut tällä tontilla vuodesta 1656. Ensimmäisen kirkon tuhosivat venäläiset vuonna 1716. Toinen kirkko rakennettiin 1734–1735 ja se purettiin huonokuntoisuuden vuoksi 1895. Nykyinen kirkko on rakennettu 1897. Vainajia haudattiin kirkon ympäristöön vuoteen 1809 asti. Ensimmäisen kirkon tarkasta sijainnista ei ole varmaa tietoa. Toinen kirkko on sijainnut suunnilleen samoilla sijoilla kuin nykyinen. Kirkon ympäristössä sijaitsevista hautapaikoista ei ole tietoa.
Kirkon tontille johtavat kiviportaat korjattiin. Portaita varten kaivettu perustuskuoppa oli kooltaan 9 x 5,9 metriä ja syvyys 75 – 120 cm. Havainnot tehtiin kuopan lounaisleikkauksesta. Paikalle on tuotu täytemaata ja sen paksuus vaihtelee 15 - 75 cm ollen ohuimmillaan lähellä Koivukoskenkatua eli kaakkoislaidalla. Täytemaan alta alkaa ruskea, savinen maa, jonka alla ja rinnalla on hiiltynyttä/palanutta maata, jossa tiilenpalasia, rautanauloja, posliinia, eläinten luita, lasia. Palanut maa muodostaa maljamaisen kuvion profiiliin. Palaneen maan profiili paksuus kaventuu molempiin päihin. Löydöt löytyivät palaneen/hiiltyneen maan kerroksesta noin 53 - 120 cm syvyydeltä maanpinnalta katsottuna. Profiilista löytyi eläinten luita (nauta, kanalintu, onttosarvinen eli lammas, vuohi, nauta), piiposliinia, posliinia, lasia, naula, tiiltä (löytöjä ei otettu talteen). Palanut maa on mennyt suoraan portaita varten tehdyn kaivannon poikki Koivukoskenkadun suuntaisesti. Jäänteet viittaavat johonkin kaupungin paloista. 1716 tontilla poltettiin kirkko ja lähistöllä todennäköisesti muitakin rakennuksia. Myöhemmin on tapahtunut muitakin paloja. Löydetyt posliinit viittaavat enemmin 1800-lukuun. Myös toisen maailmasodan aikaan Kajaania pommitettiin ja se kärsi suurista paloista. Maakerrosten muoto viittaa jonkinlaiseen kaivantoon tai ojaan. Mahdollisesti kyseessä on ollut kirkon tonttia reunustava oja. Nykyinen Koivukoskenkatu on merkitty karttoihin jo 1700-luvulla. 1900-luvun alun kuvissa kirkon tontti on reunustettu aidalla. Kadun puolella kulkee kävelytie. Oja erottaa kävelytien autotiestä. Mahdollisesti kyseessä on tämä tai jokin aikai-sempi kaivanto. Kirkkomaata on ympäröinyt aita jo aikaisempien kirkkojen aikaan.

Alila (1000037436) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Metsälamminlehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa selvästi erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Matosärkkä 3 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Matosärkän harjanteella noin 200 metriä Kössöntiestä etelään. Kohde koostuu kuudesta kuopasta, joissa kahdessa on selkeät hiilikerrokset. Nämä ovat mahdollisesti hiilimiiluja. Muiden kuoppien merkitys on epäselvä. Mahdollisesti osa voi olla pyyntikuoppia. Kuopat 3-6 sijaitsevat yhtenäisessä linjassa pohjois-eteläsuuntaisesti.

Perjakkaniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Ristijärvestä Pikku-Puutioon laskevan kosken pohjoisrannalla on vedessä neljä puista seivästä. Seipäät ovat rivissä poikittain virtaan nähden. Neljän puuseipään rivistö on 42 senttiä leveä. Seipäät erottuvat pohjamudasta 6-18 cm.

Kangas-Kuikkanen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on vinovalovarjostessa erottuva tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Vuoreslampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidaraineiston ja peruskartan perusteella tervahauta. Kohdetta ei ole paikan päällä tarkastettu.

Vuoreslampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidaraineiston ja peruskartan perusteella tervahauta. Kohdetta ei ole paikan päällä tarkastettu.

Vuoreslampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidaraineiston ja peruskartan perusteella tervahauta. Kohdetta ei ole paikan päällä tarkastettu.

Jonkeri Kaunisniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kvartsit havaittu rannasta, johon osin joutuneet rantaterassin eroosion myötä. Mahdollinen asumuspainanne tasaisella rantaterassilla, kvartsien löytöpaikasta noin 5-8 m metsään. Painanteen halkaisija noin 2 m, syvyys noin 25 cm.

Jonkeri Kaunisniemi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Rantaterassi tasaisen oloista. Rantaterassin eroosion myötä veteen sortuneet. Löytöinä kvartsiydin ja -iskoksia.
ks. alakohde

Kuivalahti 2 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Tulisija rantaterassin sortumassa.

Haukilahdentie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolmen tervahaudan ryhmä merkittynä peruskartalle sekä paikannettu lidarista. Ei ole tarkastettu maastossa.
Haukilahdentien eteläpuolella olevan pellon itäpuolella, yksi tien eteläpuolella, kaksi tien pohjoispuolella.

Kustunoja 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidarhavainto. Kustunojasta kaakkoon lähtevän ojan koillispuolella on noin 150 metriä pitkä pyyntikuoppaketjulta vaikuttava muodostelma. Ketju on ojan suuntainen eli kaakko-luode -suuntainen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Huhtikangas 5 (Maarakenteet)
Moderni; Kohde on noin 12,5 kilometriä Sotkamon kirkolta kaakkoon Kuhmontien eteläpuolella. Kohteeseen pääsee autolla metsätietä, hamppulammentietä, pitkin ja kohde on tien itäpuolella. Huhtikankaan ampumaradalle kääntyvästä risteyksestä kohde on noin 350 metriä pohjoiskoilliseen mäen rinteessä. Kohteen lähimaasto on nuorta mäntymetsää. Tarkastushetkellä maastoa peitti ohut lumikerros, mutta lumen alta pilkisti ainakin varpuja, puolukkaa ja mustikkaa.
Kohteessa on todennäköisesti resentti kuoppa. Siinä on selvät ja melko jyrkät vallit, joiden paksuus vaihteli 1-2 metrin välillä. Sen halkaisija valleineen oli noin 9-10 metriä. Kairausnäytteessä näkyi ruskeaa hiekkamaista multaa

Ajoittamaton; Tervahauta, halkaisija noin 10 m.
Lidarhavainto. Tarkastettava.

Jämminlampi pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Tervahautaa ei ole tarkastettu maastossa.

Keinonperänkankaat 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Tervahautaa ei ole tarkastettu maastossa.

Kataikonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Särkkä etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti kolme tervahautaa, halkaisijoiltaan noin 16, 20 ja 12 metriä. Koordinaatit on otettu keskimmäisestä ja isoimmasta. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Särkkä (1000042140) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Särkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti tervahauta, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Särkkä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 10 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Iso-Lahnanen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Hamppulahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Maastokartamerkinta ja lidarhavainto. Tarkastettava.

Matinniemi (1000042219) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Lidarhavainto. Tarkastettava.

Pöntönrinne (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaunistörmä (Työ- ja valmistuspaikat)

Vilhonniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Vilhonniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuikkakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuikkakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Oritaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Äestetyllä ja hakatulla aukealla sijaitseva todennäköinen tervahauta, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Riihijoki pohjoisranta (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojitusperä (Työ- ja valmistuspaikat)

Halla-aho (1000042337) (Työ- ja valmistuspaikat)

Palokangas (1000042338) (Työ- ja valmistuspaikat)

Raiskionvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyöreäsuo (1000042356) (Työ- ja valmistuspaikat)

Karvosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Maanomistajan mukaan alueella on kaksi tervahautaa, ja noin 10-15 vuotta sitten edellisten harvennushakkuiden aikaan näiden yli oli ajettu metsäkoneilla. (puhelinkeskustelu 30.11.2021)

Karvosenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Isokangas pohjoinen (1000042380) (Työ- ja valmistuspaikat)

Koirakaarteenaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kolme tervahautaa, halkaisijat alkaen pohjoisimmasta: 15, 15 ja 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja lidar-havainto. Tarkastettava. Koordinaatit pohjoisimmasta tervahaudasta.

Lamponen (Työ- ja valmistuspaikat)

Lamponen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 15 metriä. Heikko lidar-havainto. Erillinen havainto metsänkäyttöilmoituksen yhteydessä. Ilmoittajana Metsäkeskus. Tarkastettava.

Tervakangas 3 (1000042424) (Työ- ja valmistuspaikat)

Tervakangas 4 (1000042425) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaivoslampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Paloahonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Jauranniemi (1000042482) (Työ- ja valmistuspaikat)

Tihilänniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Tihilänniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Turvakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta, halkaisijaltaan noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Juurikkaniva (Työ- ja valmistuspaikat)

Saarikangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 20 mertiä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Saarijärvi pohjoisranta (Työ- ja valmistuspaikat)

Leväaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, tai hiilimiilu, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Rantajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, mahdollisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisija noin 13 metriä. Lidar-havainto, Tarkastettava.

Rantajärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava,

Leväaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Lidar-havainto. Tervahaudasta 15 meriä pohjoiseen näkyy selkeä kuoppajäännös, halkaisijaltaan yhdeksän metriä. Tarkastettava.

Taivallamminkangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Turvakko 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuikkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Autioaho etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Ruostesuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tevahauta, halkaisijaltaan noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Romppasenvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikansuo (1000042565) (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikansuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Markonsuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan eteläisempi on noin 11 ja pohjoisempi 10 metriä. Koordinaatit eteläisemmästä tervahaudasta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hoikansuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikansuo 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hiidenjoki eteläranta (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuvaja-aho (Työ- ja valmistuspaikat)

Haaraniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Haaraniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Venäjänniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta, voi olla kuoppajäännös. Halkaisija noin 10 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kalettomantori 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva todennäköinen tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Vaamanniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta, halkaisija noin 16 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Vaamanniemi 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Vanha-aho (1000042625) (Työ- ja valmistuspaikat)

Likosuo (1000042626) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pilkkaloma (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta aukealla paikalla. Halkaisija noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Erola (1000042633) (Työ- ja valmistuspaikat)

Lahtela 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kierrinniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kierrinniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Palokangas (1000042695) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta aukealla paikalla. Lidarissä näkyy selkeästi halssi tai on kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisija on noin 15 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Palokangas 2 (1000042696) (Työ- ja valmistuspaikat)

Karpinkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta aukealla paikalla. Halkaisijaltaan noin 10 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Karpinkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta aukealla paikalla. Halkaisijaltaan noin 13 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta aukealla paikalla. Halkaisijaltaan noin 9 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Taivalsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan ehkä noin 14 metriä, epäselvä Lidar-havainto. Maastokarttamerkintä. LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta, halkaisija 10,0 metriä. Tarkastettava.

Hautakuiva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 17 metriä. Lidar-kuvassa näkyy mahdollisesti iso halssi tai kaksi tervahautaa aivan vierekkäin. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hautakuiva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 20 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Rajalankuiva (Työ- ja valmistuspaikat)

Rajalankuiva lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustapuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustapuro 2 (1000042765) (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustapuro 3 (1000042766) (Työ- ja valmistuspaikat)

Soidinpuro (1000042767) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Lidar-kuvassa näkyy kymmenen metriä tervahaudasta etelälounaaseen kuoppajäännös, halkaisija noin 6-7-metriä.

Pajukorpi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pajukorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pajukorpi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan mahdollisesti noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta, halkaisijaltaan noin 16 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Koivupuronmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; kaksi tervahautaa vierekkäin, halkaisijoiltaan noin 13 ja 11 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit pohjoisemmasta ja isommasta tervahaudasta. Tarkastettava.

Pajuselkonen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 mertiä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pajuselkonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta ja kuoppajäännös vierekkäin, tai mahdollisesti kaksi tervahautaa. Halkaisijat noin 9 ja 7 metriä. Koordinaatit isommasta muinaisjäännöksestä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Simpsanrinne (Työ- ja valmistuspaikat)

Simpsanrinne 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Simpsanrinne 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.

Paskonniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyöreäsuo pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuohunaho (1000042810) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuikkapuro itäranta (Työ- ja valmistuspaikat)

Nuottilahti itäranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa aivan rannan läheisyydessä. Halkaisijoiltaan noin 14 metrisiä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit rantaa lähempänä olevasta tervahaudasta. Tarkastettava.

Vasonniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 10 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pyöreäsuo itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva todennäköinen tervahauta, mahdollisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisija noin yhdeksän metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sauna-aho (1000042819) (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Rinteessä kaksi kuoppajäännöstä, halkaisijoiltaan noin 5-8 metriä. Lidar-havainto. Koordinaatit itäisemmästä ja isommasta kuopasta. Tarkastettava.

Raatosuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Raatosuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Lidarissa näkyi joko kaksi tervahautaa ihan vierekkäin tai yksi tervahauta ja sen halssi, minkä pituus on noin 6-7 metriä. Tarkastettava.

Möykkärinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Tammela (1000042825) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta aukealla paikalla. Halkaisija noin 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Putakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin kymmenen metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Isonsuonaho lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Kangaslampi pohjoisranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Aivan tervahaudan vieressä alle kymmenen metriä itään päin on mahdollinen kuoppajäännös. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Haavikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Autiolammen rannan läheisyydessä on todennäköisesti kolme tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan ovat pohjoisimmasta lähtien noin 18, 15 ja 12 metriä. Koordinaatit keskimmäisestä. Kohdetta lähellä on maatila. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kiannanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Likolahti koillisranta (Työ- ja valmistuspaikat)

Isonkivenaho pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Isonkivenaho (1000042904) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyssymäki pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän mukaan kohteessa on tervahauta, halkaisijaltaan noin kymmenen metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Syrjälä etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Haavikko 2 (1000042909) (Työ- ja valmistuspaikat)

Putakko etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Kusikkisuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 16 metriä. Tervahaudasta noin kymmenen metriä pohjoiseen on mahdollisesti kuoppajäännös. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pajulampi (1000042913) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijoiltaan noin 16 ja 11 metriä. Koordinaatit suuremmasta ja itäisemmästä tervahaudasta. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Putakko kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköinen tervahauta, halkaisijaltaan noin kahdeksan metriä. Epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tuomela (1000042928) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisijat noin 14 metriä. Vähän epäselvä Lidar-havainto. Koordinaatit eteläisemmästä tervahaudasta. Tarkastettava.

Simola (1000042935) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivelä (1000042937) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivelä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Haukivaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koirinoro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 8 metriä. Maastokarttamerkintä ja epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.

Haukivaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Uuransuo etelä (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kolme kuoppajäännöstä, mahdollisesti enemmän. Halkaisijoiltaan noin 5-8 metrisiä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sorsalahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisijaltaan noin 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ellinlehto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ellinlehto 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ellinlehto 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lukinkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kautioaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kautioaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kautioaho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava

Historiallinen; Kaksi tervahautaa. Halkaisijoiltaan noin 17 ja 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Koordinaatit isommasta ja pohjoisemmasta tervahaudasta.
LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi halkaisijaltaan 16-metristä tervahautaa vierekkäin. Tarkastettava.

Raatosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Jänneaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Raatosuo 2 (1000043011) (Työ- ja valmistuspaikat)

Raatosuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenjärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenjärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pahkamäki (Työ- ja valmistuspaikat)

Sikasuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuohunpuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Kivilahdenkangas (1000043185) (Työ- ja valmistuspaikat)

Nuottimäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Nuottimäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Nuottimäki 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tuuttila (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; kaksi noin 40x10-metristä pitkänomaista ja pituusakseliltaan rinteensuuntaista rakennetta, joita on ulkoisten piirteiden samankaltaisuuden johdosta pidettävä jonkinlaisina suurmiiluina, ts. lamamiiluja.

Hautapelto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautapelto 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautapelto 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Sivolanlampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Juuttaanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Lampila 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lampila 2 (1000043272) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kantola (1000043274) (Työ- ja valmistuspaikat)

Koutalampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Sivolanlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ukonaho (1000043281) (Työ- ja valmistuspaikat)

Lautasuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Jokiranta (1000043352) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Kuopan halkaisija on noin kuusi metriä. Lidarilla mitattuna koko tervahaudan halkaisija noin 13 metriä. Tervahaudan halssi osoittaa etelään päin.

Arola luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Lidar 5p -korkeusmallissa näkyy myös pienempi vallinen kuopparakenne, mahdollisesti toinen tervahauta, n. 50 m maastokarttaan merkitystä tervahaudasta etelälounaaseen.

Musta-aho (1000043376) (Työ- ja valmistuspaikat)

Koukoaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Rasivaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Rasivaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Takalahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Takalahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Takalahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Saukko 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaivolampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Jätkäniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Linturinteenkuiva 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Linturinteenkuiva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hankala (Työ- ja valmistuspaikat)

Hangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 12 metriä. Maastokarttaan on merkitty kaksi tervahautaa, toista ei Lidarissa näkynyt. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pieni-Hurskainen (Työ- ja valmistuspaikat)

Linturinne (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on neljä tervahautaa. Koordinaatit: tervahauta A, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Muut tervahaudat, ks. alakohteet. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tervakangas 1 (1000043447) (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin kahdeksan metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sadelehto (Työ- ja valmistuspaikat)

Mammankaivo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 11 metriä. Maastokarttamerkintä ja epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.

Mammankaivo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiiskinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Porrassuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Itkonrinne (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Mahdollisesti neljä kuoppajäännöstä rinteessä. Kaksi pyöreähköä ja kaksi pitkänomaista. Koordinaatit: kuoppa A. Halkaisija noin kymmenen metriä. Muut kuopat ks. alakohteet. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kaahlankangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaahlankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 17 metriä. Epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ahvenniemi (1000043463) (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kähkölänkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hetesuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aukealla paikalla sijaitseva tervahauta. Halkaisija noin 17 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Hetesuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lehmisuo (1000043473) (Työ- ja valmistuspaikat)

Maantievaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Hyväsuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Rahvaanvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. tarkastettava.

Rahvaanvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. tarkastettava.

Pehkonen (1000043545) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. tarkastettava.

Pehkonen 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohteessa on mahdollisesti viisi kuoppajäännöstä. Lidar-havainto. Koordinaatit : kuoppa A, koko noin 8 x 6 metriä. Muut kuopat, ks. alakohteet. Tarkastettava.

Kissaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidar-havainto. Jonkinlainen kaivanto, kooltaan noin 20 x 25 metriä. Se näkyy Maanmittauslaitoksen paikkatietoikkunan vuoden 1951 ilmakuvassa laajan peltoaukean keskellä, mikä on nyt metsittynyt. Tarkastettava.

Karjalanlahti 2 (1000043583) (Työ- ja valmistuspaikat)

Karjalanlahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pitkäsuo (1000043585) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan noin 20 metriä. Maastokarttamerkintö ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Härköpuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaihlavaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Lusikkalampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija ehkä noin kahdeksan metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Vuoden 2021 inventoinnissa kohteessa ei käyty. Tarkastettava.

Lusikkalampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija ehkä noin 7-8 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Vuoden 2021 inventoinnissa kohteessa ei käyty. Tarkastettava.

Lusikkalampi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Vuoden 2021 inventoinnissa kohteessa ei käyty. Tarkastettava.

Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Vuoden 2021 inventoinnissa kohteessa ei käyty. Tarkastettava.

Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Vuoden 2021 inventoinnissa kohteessa ei käyty. Tarkastettava.

Laahtaskoski (Työ- ja valmistuspaikat)

Vaarantauspuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Hongikko 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hongikko 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Runtinniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Runtinniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Isoaho (1000043889) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin seitsemän metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Soidinkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Soidinkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Soidinkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjoniemenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjoniemenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjoniemenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Halla-aho (1000044294) (Työ- ja valmistuspaikat)

Halla-aho 2 (1000044295) (Työ- ja valmistuspaikat)

Laurola (Työ- ja valmistuspaikat)

Pirunkuru (Työ- ja valmistuspaikat)

Mökkikorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Halkaisija noin 12 metriä, halssi kohti koillista.

Pitkäperä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 15,8 metriä. Tarkastettava.

Pitkäperä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija 13,2 metriä. Tarkastettava.

Lamminaho 2 (1000044476) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa selvästi erottuva tervahauta. Tervahaudan pohjoispuolella erottuu vinovalovarjosteessa mahdollisia kukuoppia. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Rommakkojoki (Työ- ja valmistuspaikat)

Jauranniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja heikko Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lautakangas (1000044508) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pöljä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidarista havaittu mahdollinen tervahauta. Mahdollisen tervahaudan itäkaakkoispuolella on erottuu toinen pyöreä kuoppa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Heinijoenmaasto (Työ- ja valmistuspaikat)

Munasuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Kantojärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan 22 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kantojärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisijaltaan 15metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pieni Suoniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Joopilankangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Loirasenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Loiranen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Loiranen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Sirkkakaarto itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Nimisjärvi itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Lepolanranta 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskarttaan merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Lepolanranta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskarttaan merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Lepolanranta 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalettomanjärvi lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalettomanjärvi länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskarttaan merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Korpelanlantto 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Korpelanlantto 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuntorata etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Ruununtörmä lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustola pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Säräisniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskarttaan merkityt ja vinovalovarjosteessa erottuvat kaksi tervahautaa. Alakohteena merkitty tervahauta 2 sijaitsee noin 10 metriä tervahaudasta 1 länteen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Tuppikari (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kaksi tervahautaa, jotka on merkitty peruskarttaan ja jotka erottuvat vinovalovarjosteessa. Kohteita ei ole tarkastettu maastossa. Eteläisempi tervahauta (alakohde Tervahauta 2) sijaitsee noin 10 metrin etäisyydellä pohjoisemmasta tervahaudasta.

Pitkälampi itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Säräisniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pellonpää (1000044965) (Työ- ja valmistuspaikat)

Järvenperä 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustapuronrimpi (Työ- ja valmistuspaikat)

Mäntysaari (1000044969) (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojaranta 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kaksi peruskartalle merkittyä ja vinovalovarjosteessa erottuvaa tervahautaa. Kohteita ei ole tarkastettu maastossa. Eteläisempi tervahauta alakohteena Tervahauta 2.

Hietaranta (1000044972) (Työ- ja valmistuspaikat)

Halmepuronsuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Mahdollinen hiilimiilu, kohdetta ei ole tarkastettu arkeologin toimesta maastossa. Halkaisija noin 15 metriä, ympärillä viisi noin 1 x 2 metrin kokoisista kuoppaa. Kumpareen päällä ja lounaisnurkalla on pienempiä kaivettuja kuoppia, joissa osassa näkyy hiiltä. Kumpareen korkeus on noin 1-1,5 metriä.
Kohde-ilppari ILM23002.

Mäntymäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuikkakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pukemanniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollinen tervahauta Pyteränlammen kaakkoisrannalla, rantatörmällä. Halssi laskee rantaa kohden. Kohdeilppari-ilmoitus ILM22849.

Kantola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Sopasenlahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Malminiemi kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Huuskonkangas koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Murtoniemi (1000045340) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija 13 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Murtoniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Karhuvaara länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Mäntylä (1000045778) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaitamäki etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ilppari-ilmoitus:
Tervahauta metsässä. Noin 5 metriä leveä, kuopan syvyys noin puoli metriä. Halssi vaurioitunut. Tervahaudan päällä kasvaa puuta.
Tarkastettava.

Hyttiräme 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Multiaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Syrjävaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidarissa näkyvä tervahauta, josta on tehty kohde-ilppari ilmoitus yksityishenkilön toimesta. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 metriä ja sen keskuskuopan syvyys on noin 1 metri. Tervahaudan halssi on selkeä maastossa. Tervahaudan länsipuoli on paikoin vaurioitunut metsänhoitotöissä mätästyksen tai muun koneellisen uudistamisen yhteydessä. Maan muokkaaminen on tuonut hiiltä näkyviin. Arkeologi ei ole tarkastanut kohdetta.

Hautamaa (1000046190) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidarissa erottuva tervahauta, josta on tehty kohde-ilppari-ilmoitus yksityishenkilön toimesta. Tervahaudan halkaisija on noin 12 metriä ja syvyys 1-1,5 metriä. Tervahauta on vaurioitunut kolmesta kohtaa, sillä sen yli on ajettu metsäauralla. Aurausjäljet ovat kasvaneet umpeen. Kohdetta ei ole tarkastettu arkeologin toimesta.

Kertunvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Vellimännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjomännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjomännikkö 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjomännikkö 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Marjomännikkö 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Soikonlahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto sekä silminnäkijähavainto maastossa. Arkeologi ei ole tarkastanut kohdetta.

Mäntymäki (1000047079) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 7 m. Lidar-havainto; kohdetta ei tarkastettu inventoinnissa, sillä tie, jota pitkin hankealueen luoteisosaan olisi pitänyt kulkea oli suljettu lukitulla puomilla, ja oli käyttämättömänä lisäksi yhä n. 40 cm lumikerroksen peitossa.

Hukkalansuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan n. 7 m. Lidar-havainto; kohdetta ei tarkastettu inventoinnissa, sillä se havaittiin vasta jälkitöiden yhteydessä.

Heiluanjärvi lounas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kankaala (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; LIDARK-aineistossa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Suvanto 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; Todennäköinen tervahauta, halkaisija noin 13 metriä. Epäselvä Lidar-havainto ja tieto metsänkäyttöilmoituksessa. Tarkastettava.

Katajakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Luodesuonaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Löytinsuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 11 metriä. Maastokartta-merkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Vimpelinjoki (Työ- ja valmistuspaikat)

Huuhkajamaa 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Valkiaisoja 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde on Ilppari-ilmoitus (ILM26518). Kaivettu kuoppa halkaisia noin 4-5 m syvyys, noin 2 m. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Jauhosuo luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, halkaisija noin 16 metriä, maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.
LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa, halkaisijat 13,3 metriä ja 11,2 metriä.

Juntusenaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Uuranperä 5 (Maarakenteet)
Historiallinen; Kaksi kuoppaa vierekkäin, epämääräisen muotoinen noin 7 x 10 m ja toinen 4,5 x 3,5 m, syvyyttä noin 1,25 metriä. Kohteessa on todennäköisesti pellon viljelyyn liittyvä maakellarin jäänteet, tai kyseessä on hiekanottokuopat.
Informantin mukaan kuoppajäännösten vieressä on kasvanut peltoa, mikä näkyy myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietoikkunan historiallisissa ilmakuvissa vuodelta 1954.

Metsärinne (1000047862) (Työ- ja valmistuspaikat)

Könkäänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta -merkintä maastokartassa, ei näy Lidarissa. Alueella on ollut aikaisempaa metsänhoitoa ja hakkuita. LIDARK-laserkeilausdatan mukaan kohteessa on halkaisijaltaan 7,5 -metrinen tervahauta. Tarkastettava.

Matala-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Todennäköinen tervahauta. Jonkin verran epäselvä Lidar-havainto. Halkaisija noin 14 metriä. Tarkastettava.

Matala-aho etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Matala-aho kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti tervahauta. Epäselvä Lidar-havainto. Halkaisija noin 15 metriä. Tarkastettava.

Tervavaara kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Tervavaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Santamäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, joka erottuu selvästi myös LIDARK-aineistossa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Santamäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, joka erottuu selvästi myös LIDARK-aineistossa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa

Kääriänoja 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on todennäköinen hiilimiilu, jonka halkaisija on noin 18-20m. Pyöreän miilun ympärillä on noin 10 kuoppaa kooltaan 1-2m pyöreähköjä syvyys 1-1.5m Miilun päällä yksi pienempi kuoppa halkaisija noin 0.7m syvyys noin 0.5. Miilusta noin 20 metriä kaakkoon on tervahauta (alakohde). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kääriänoja 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija noin 12m ja syvyys noin 1m. Kohdetta ei tarkastettu maastossa.

Valkiaisoja 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on noin 14m ja syvyys noin 2m. Tervahaudasta nelisenkymmentä metriä luoteeseen näyttäisiolevan hiilimiilu ja miilusta noin 70 metriä luoteeseen on iso tervahauta. Tästä vielä noin 35 metrin päässä on lidarin perusteella kolmas tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Hautaoja Japentörmä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Halkaisija noin 15m ja syvyys noin 2m. Pienehkö vaurio tullut metsän uudistustöissä. Tästä noin 40 metriä kaakkoon on toinen tervahauta.

Kankaala 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisen hiilimiilun halkaisija noin 15m

Sivuaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Maastokartta-merkintä. LIDARK-aineiston perusteella tervahaudan halkaisija on noin 11,5 metriä.

Peurasuo koillinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. LIDARK-aineiston perusteella tervahaudan halkaisija on 8,9 metriä. Tarkastettava.

Pyöreäsuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Jyleikönkangas luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 18 metriä. Maastokarttamerkintä. Tarkastettava

Lampisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2023: On havaittu rinnevarjosteista maastotöiden jälkeen, raportointivaiheessa todettu mahdollinen tervahauta. Ei siis tarkastettu maastossa.
Tervahauta, halkaisija noin 11 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sutelanjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2022: On havaittu rinnevarjosteista maastotöiden jälkeen, raportointivaiheessa todettu mahdollinen hiilimiilu. Ei siis tarkastettu maastossa.
Mahdollisesti on hiilimiilu, halkaisija noin 12 metriä. Tarkastettava.

Sutelanjoki 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Inventointi 2022: On havaittu rinnevarjosteista maastotöiden jälkeen, raportointivaiheessa todettu mahdollinen ihmisen tekemä alue rakenteita Sutelanjoen varressa. Mahdollisesti uittorakenteisiin liittyviä. Ei siis tarkastettu maastossa.
Mahdollisesti veneenvetopaikka tai -möljä tai kanava, tms. Mittaa noin 20 - 25 metriä. Tarkastettava.

Riekkisensuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Valtasenaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Telkkätörmä kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 14,0 metriä. Maastokarttamerkintä. Tarkastettava.

Heiniaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta. Lidar-havainto. LIDARK-aineiston perusteella halkaisija on 9,7 metriä. Tarkastettava.

Kalma-aho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pieni Hiidenvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Tervaniemi 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Niskakangas (1000048763) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi samankokoista tervahautaa. Tarkastettava.
tervahauta 1: halkaisija 15,2 metriä.

Lehmilampi pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta, myös maastokarttamerkintä. Halkaisija 10,6 metriä. Tarkastettava.

Hirsimännikkö 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on kolme tervahautaa lähekkäin. Kaikista kolmesta tervahaudasta on merkinnät maastokartassa. Vähän epätarkka Lidar-havainto. Tarkastettava.
tervahauta 1: halkaisija noin 14 metriä.

Kiiskilä pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Maastokarttamerkintä. Halkaisija 9,5 metriä. Tarkastettava.

Sylväjä itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Hevoslahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Maastokarttamerkintä. Halkaisija 15,9 metriä. Tarkastettava.

Riekkola luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Peräsuo etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Parakkikynnäs (Työ- ja valmistuspaikat)

Lentuansuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Naurisvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Hakala (1000048911) (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojasuontauskangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojasuontauskangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Anttilanaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Kotisuo (1000048915) (Työ- ja valmistuspaikat)
Keskiaikainen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa vierekkäin. Tarkastettava.
Tervahauta 1: halkaisija 11,4 metriä.

Roninkangas (1000048916) (Työ- ja valmistuspaikat)

Veistola itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Haaponiemi (1000048918) (Työ- ja valmistuspaikat)

Alussuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa lähekkäin. Maastokarttamerkintä. Tarkastettava.
Tervahauta 1: halkaisija 17,0 metriä.

Jatala (Työ- ja valmistuspaikat)

Mustanmännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)

Veräjä (Työ- ja valmistuspaikat)

Korteniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Korteniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hietala lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Taimisto itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Tulisalmi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kieliönniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Halkaisija noin 14 metriä. Tarkastettava.

Kieliönniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Halkaisija noin 14 metriä. Tarkastettava.

Hahtolanmäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Perkkiökangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Tarkastettava.

Korkiakaarto (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Peruskartalle merkitty ja vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohde on myös LIDARK-kohde. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Myllykangas 1 (1000049460) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Maastokartta-merkintä. Halkaisija 17,0 metriä. Tarkastettava.

Latvavaara 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Maastokartta-merkintä. Halkaisija 14,8 metriä. Tarkastettava.

Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Maastokartta-merkintä. Halkaisija 15,8 metriä. Tarkastettava.

Torakkavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidarissa ja Lidark-aineistossa esiintyvä tervahauta, jonka halkaisija on noin 9 metriä ja halssi suuntaa lounaaseen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pikkuhiekka 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija 14,5 metriä. Tarkastettava.

Pörönen koillinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija 16,5 metriä. Tarkastettava.

Pörönen koillinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija 14,3 metriä. Tarkastettava.

Koistila kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä. Halkaisija 15,9 metriä. Tarkastettava.

Lähtölä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on viisi tervahautaa. Tervahauta 1:n halkaisija 17,4 metriä. ks. alakohteet

Raivio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Maastokarttamerkintä. Tervahaudan 1 halkaisija 20,5 metriä. ks. alakohteet.

Iivonlahti koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Kylmäkorpi (1000049581) (Työ- ja valmistuspaikat)

Potkusalo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Halkaisija noin 12 metriä. Tarkastettava.

Potkusalo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Lidar-havainto. Halkaisija noin 12 metriä. Tarkastettava.

Koivumäki (1000049683) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Lidar-havainto. Halkaisija noin 15 metriä. Tarkastettava.

Koivumäki 2 (1000049684) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollinen tervahauta. Merkintä maastokartassa, ei näy Lidar-kuvissa. Ortokuvien perusteella alueella on ollut metsähoitotoimenpiteitä ja maanmuokkausta. Tarkastettava.

Saarilampi (1000049685) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Lidar-havainto. Halkaisija noin 14 metriä. Tarkastettava.

Napavaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Järvenperä 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vinovalovarjosteessa erottuva tervahauta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Väyrylä (1000049719) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidark-aineiston perusteella paikalla on kaksi pientä tervahautaa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Korpela (1000049720) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidark-aineiston perusteella paikalla on kaksi pientä tervahautaa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Saukkokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 13 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kilpelänkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 13 metriä. Tarkastettava.

Pelkolanmäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa lähekkäin. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.
Tervahauta 1, halkaisija noin 11 metriä.

Pelkolanmäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 16 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tapiola etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pelkolanmäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa lähekkäin. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.
Tervahauta 1, halkaisija noin 10 metriä.

Kustunoja 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollinen tervahauta sijaitsee Kustunojan pohjoispuolisella rantatöyräällä. Tervahaudan halkaisija on noin 17 metriä ja halssi laskee etelään. Tervahaudan itäkoillispuolella on mahdollinen kuoppakohde, joka voi liittyä tervahautaan. Kohde on havaittu laserkeilausaineistosta. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kustunoja 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kaksi mahdollista kuoppajäännöstä Kustunojan pohjoispuolella rantatöyrään päällä. Mahdollisia pyyntikuoppia. Kohteet havaittu laserkeilausaineistosta. Kohteita ei ole tarkastettu maastossa.

Rimminkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Jänönsuo itä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Jänönsuo itä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lumimäki pohjoinen (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lumimäen pohjoispuolella, pienellä suoalueella. Vuoden 1849 Paltamon pitäjänkartalla (1849) paikalle osuu pitäjänrajan kulma paikassa, jossa raja tekee terävän piston pohjoiseen. Hieman myöhemmillä Puolangan (1864) ja Säräisniemen (1865) pitäjänkartoilla pitäjänraja on siirtynyt pois siten, että tämä pohjoisin rajapiste on jäänyt osoittamaan enää tilusrajan kulmaa.
Inventoinnissa em. rajamuutos kävi ilmi vasta jälkityövaiheessa, joten maastotyössä rajamerkkiä etsittiin väärältä kohdalta. Talven tulon vuoksi oikeaa paikkaa ei voitu syksyllä 2023 enää tarkastaa maastossa. On epäselvää ja tulkinnanvaraista, onko vuoden 1849 kartan rajapiste sillä tavalla ”ikivanha”, että se voidaan katsoa kiinteäksi muinaisjäännökseksi. Pitäjänrajana se voi olla aikaisintaan 1780-luvulta (Paltamo ja Hyrynsalmi). Paikalla on voinut ennen sitä olla kylien raja, mutta suurimittakaavaisen kartta-aineiston puuttumisen vuoksi tästä tai rajapisteen iästä ei ole löytynyt dokumentoitua tietoa. Maanmittauslaitoksen kiinteistörekisterikartan tietojen mukaan paikalla pitäisi nykyisin olla rauniopyykki.

Petäjäaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Jonkerin Pyykönniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivula etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Hangassuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 11 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava

Iettärinniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Ortokuvissa näkyy, että kohteessa on ollut metsähoitoon ja maankäyttöön liittyviä toimenpiteitä, joka on mahdollisesti tuhonnut tervahautaa. Tarkastettava.

Vartius (Työ- ja valmistuspaikat)

Tallikunnas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti tervahauta, halkaisija noin 9 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Särkisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava,

Karvosenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on LIDARK-aineiston perusteella kaksi tervahautaa.
Tervahauta 1, halkaisija 17,3 metriä.
Tervahauta 2, ks. alakohteet.

Nokkala (1000050354) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kolme peräkkäistä hiilimiilua, jotka on tunnistettu LIDARK-hankkeen yhteydessä. Hiilimiilujen halkaisijat vaihtelevat 8-11 metrin välillä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Nokkala 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidar-aineineistossa ja vinovalovarjosteessa erottuvat kaksi vierekkäistä tervahautaa, joita ei ole tarkastettu maastossa. Itäisemmän ja isomman tervahaudan halkaisija on noin 17,5 m. Tämä tervahauta leikkaa mahdollisesti läntisemmän, pienemmän tervahaudan, jonka halkaisija on noin 15 m.

Nuojuankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; LIDARK-hankkeen yhteydessä tunnistettu tervahauta, jota ei ole tarkastettu maastossa. Tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä ja sen halssi suuntaa pohjoiskoilliseen.

Hautakangas (1000050421) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on maastokartta-merkinnän mukaan tervahauta. Halkaisija noin 18 metriä. Lidar-kuvissa näkyy suurehko kuoppa. Tarkastettava.

Huuhtikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Huuhtikangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Huuhtipuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Huuhtipuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Räkkärinaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Olkiniemi 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ryökölehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 16,4 metriä. Tarkastettava

Taival (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalliopuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiisula (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa. Tervahauta 1 halkaisija 13,5 metriä. Tervahauta 2, ks. alakohteet. Tarkastettava.

Pehkola (1000050485) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kolmisopenlampi pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Kolmisopenlampi luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Kolmisopenlampi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kolmisopenlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivupuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartassa on tervahauta -merkintä. Ei näy Lidar-kuvissa. Mahdollisesti tuhoutunut metsähakkuissa. Ortokuvissa näkyy äestyksen tai muun maanmuokkaamisen jälkiä, joka kuitenkin näyttäisi kiertävän mahdollista tervahautaa. Tarkastettava.

Heikkisenpuro 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Heikkisenpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 13, 8 metriä. Tarkastettava.

Kantoluoma (Työ- ja valmistuspaikat)

Hiidenportintie (Työ- ja valmistuspaikat)

Jokikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Jokikangas 2 (1000050573) (Työ- ja valmistuspaikat)

Pöytälehto luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Saarivaara koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Honkavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Honkavaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hakojärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Sikalampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Ristiniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Hakojoki itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Polvikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaan on merkitty neljä tervahautaa. Lidar-kuvissa näkyy selkeät kuopat. LIDARK-aineisto ei tunnista niitä tervahaudoiksi tai miiluiksi, vaikka lähialueella on runsaasti LIDARK-aineiston tunnistamia tervahautoja. Kuopat ovat kuitenkin todennäköisesti tervahaudan pohjia.
tervahauta 1: halkaisija noin 10 metriä.

Riihisuo 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivumäki pohjoinen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivumäki pohjoinen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Satolampi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyöriäsuo etelä 3 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Lidar-aineistossa esiintyvä kuoppa, jota ei ole tarkastettu maastossa. Kuopan halkaisija on noin 3 metriä.

Pyöriäsuo lounas (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Lidar-aineistossa esiintyvä kuoppa, jota ei ole tarkastettu maastossa. Kuopan halkaisija on noin 2,5 metriä.

Pyöriäsuo lounas 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Lidar-aineistossa esiintyvä kuoppa, jota ei ole tarkastettu maastossa. Kuopan halkaisija noin 2,5 metriä.

Pieni-Kianta (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalettomanvaara (1000051150) (Työ- ja valmistuspaikat)

Rimpikangas (1000051165) (Työ- ja valmistuspaikat)

Lämpsänneva (Työ- ja valmistuspaikat)

Haarapuron Hautakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso Löytösuo kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Hanhiaro 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hanhiaro pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Lakkaräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on miilu. Halkaisija 15,9 metriä. Tarkastettava.

Aronkangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Aronkangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Pyöriäsuo lounas 3 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Pyöriäsuon länsipuolella olevan soranottopaikan eteläpuolella. Kuopat sijaitsevat arviolta muutaman kymmenen metrin säteellä alueen keskikohdasta. Kuopat ovat korkeintaan noin metrin syviä ja pituudeltaan ja leveydeltään parin metrin luokkaa. On mahdollista, että kyseessä ovat jokseenkin nuoret kuopat.

Pyöriäsuo länsi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; ILM: Kohde sijaitsee harjun päällä. Paikan kohdalla kulkee retkeilypolku ja siinä on jonkinlainen levennys. Itäpuolella oleva suo on noin 20 metriä harjua alempana. Rinne suolle on jyrkähkö. Länsipuolella on loivempi rinne. Kohteen alueelta on kaadettu puita noin 10 vuotta sitten.
Kohteessa mahdollisia kvartsi-iskoksia. Löytökohdalla on myös paljon pientä kiveä. Muualla "luontaisessa" lähimaastossa samanlaista määrää en havainnut. Retkeilypolun rinnettä on kunnostettu soralla joitakin vuosia sitten. Retkeilypolun kunnostettu kohta sijaitsee kohteesta pohjoiseen noin 50 metriä. On mahdollista, että kivet ovat peräisin sorakuormasta.

Viitalahti (1000051568) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kangasniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 16 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Törmälä 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä. Tarkastettava.

Törmälä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 18 metriä. Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä. Tarkastettava.

Haukiperänkankaantie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 18 metriä. Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä. Tarkastettava.

Tervahaudantie (Työ- ja valmistuspaikat)

Kemppaanmännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)

Hallaselkä pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Karkuaho itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Karvosenvaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Ammeniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARD-aineiston perusteella kohteessa kaksi tervahautaa vierekkäin. tervahauta 1: halkaisija 15,7 metriä ja tervahauta 2: halkaisija 19,4 metriä, alakohde. Tarkastettava.

Teerisuo 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa vierekkäin. Halkaisija tervahauta 1: 9,3 metriä ja tervahauta 2: 7,7 metriä, ks. alakohde. Tarkastettava.

Mannermaa 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; 5p laserkeilausaineiston perusteella alueella on kymmenkunta kuoppaa, jotka ovat potentiaalisesti pyyntikuoppia. Kohteiden länsipuolella on Mannermaan kaksi pyyntikuoppaa ja kaakkoispuolella on Kiviojankankaan pyyntikuoppajärjestelmä.
Pyyntikuopat sijaitsevat Mannermaan niemessä, osin voimalinjan alla. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Lamminaho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistossa erottuva tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 metriä ja jonka halssi suuntaa lähteen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Varpuvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvät ja 5p laserkeilausaineistossa erottuvat kaksi hiilimiilua. Kohteita ei ole tarkastettu maastossa.

Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistossa erottuva miilu. Halkaisija 16 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Mäkelä (1000052194) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuva tervahauta. Halkaisija noin 17,5 metriä ja halssi suuntaa itään. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Erola (1000052195) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistossa erottuva hiilimiilu. Halkaisija noin 13,5 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Poukamo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuva tervahauta. Halkaisija noin 8,5 metriä, halssi suuntaa luoteeseen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kankarinsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuva tervahauta. Halkaisija noin 25 metriä ja halssi suuntaa koilliseen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuva hiilimiilu. Halkaisija noin 15,5 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuvat kolme hiilimiilua. Koot on merkitty alakohteisiin. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Nurmela (1000052202) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuva tervahauta. Halkaisija noin 9 metriä, halssi suuntaa länteen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Erola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Lidark-aineistossa esiintyvä ja 5p laserkeilausaineistosta erottuva hiilimiilu. Halkaisija noin 12 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Märkäläisensuo lounas (Maarakenteet)
Ajoittamaton; 5p laserkeilausaineiston perusteella alueella on puolenkymmentä tarkastamatonta kuoppajäännöstä. Kuopat sijaitsevat Märkäläisensuon lounaisosassa olevan pohjois-eteläsuuntaisen, pitkänomaisen kankaan eteläosassa noin 60 x 50 metrin kokoisella alueella. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Ala-Lahnanen lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Haukilamminvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Mutajoentie (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Mutajoentie 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Varsakangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Repoaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Repoaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Könöskorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on todennäköisesti hiilimiilu. Halkaisija 15,6 metriä. Tarkastettava.

Könöskorpi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Karsikkovaara länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikanvaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija on noin 18 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Suosalmi (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojasuo itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija 8,0 metriä ja tervahauta 2: halkaisija 13,1 metriä. Tarkastettava.
ks. alakohde.

Kumpula 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Juuvanniemi 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kainuun Museoon otettiin yhteyttä ja kerrottiin, että Sotkamossa Juuvanniemessä on jonkinlainen kivistä tehty pitkänomainen vedenalainen latomus, joka ei näyttänyt luonnolliselta.
Kohdetta tarkasteltiin veneestä käsin. Ensimmäinen koordinaattipiste otettiin sen kivirakennelman lounaispäästä rannasta. (YKJ: 3546654, 7120713, 139) Toinen koordinaattipiste otettiin veneestä, missä näyttäisi olevan selkeä suuaukko (YKJ: 3546678, 7120757, 143). Suuaukosta pystyi soutamaan sisään pyöreähköön lampeen. Näytti siltä, että kivivalli jatkoi järvenpinnan alla Juuvanniemen rantaa pitkin koillisen suuntaan, josta tulikin vastaan toinen samanlainen rakennelma suuaukkoinen, joka näyttäisi johtavan myös lampeen. Aivan Juuvanniemen pohjoisosassa näyttäisi olevan kolmas samanlainen rakenne suuaukkoineen, mutta sinne ei veneellä helposti pääse ja eikä menty.
Jälkitöissä havaittiin ihan peruskartassa ja Lidar-kuvissa selkeitä rakennelmia, joiden perusteella kohteelle on tehty aluerajaus. Kannattaa katsoa myös alueen Maanmittauslaitoksen ylläpitämän Paikkatietoikkunan historiallisia ilmakuvia.
Tarkastuksen yhteenvetona: Juuvanniemessa on mahdollisesti kolme samanlaista lammen ympärille rakennettuja vallimaisia kivirakennelmia. Siellä on rakkakivistä tehtyjä ihmisen muokkaamia luonnonesteitä, johon on jätetty suuaukko. Veden alla näytti olevan vallimaista kivirakennelmaa, mutta näkyvyys ei ollut veden alle hyvä, joten sen luonne ei selvinnyt. Olisiko kyseessä lapinpato tai ns. jättiläisenpato ja löytyisikö veden alla kalastukseen liittyviä puurakenteita tai katiskan jäänteitä? Kohteen luonteen selvittäminen vaatii meriarkeologisia tutkimusmenetelmiä.

Riihikangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Särkkä 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija on noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tahvenaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija on noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Harjula (1000052301) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kurolanvaaran kiinteistö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Halkaisija noin 10 metriä. Tarkastettava.

Kosulankallio (Työ- ja valmistuspaikat)

Pikkusuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Lintuaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Parakkikynnäs 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lamminmäki itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lamminmäki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 10 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Lamminmäki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 17 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Korkea-aho itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Mattila itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Isokankaantie (Työ- ja valmistuspaikat)

Latvalampi länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Epäselvä Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä. Halkaisija 18 metriä tai isompi. Tarkastettava.

Sauna-aho (1000052715) (Työ- ja valmistuspaikat)

Linnavaara (1000052720) (Työ- ja valmistuspaikat)

Vehkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinikangas 2 (1000052949) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Halkaisija noin 10 metriä. Tarkastettava.

Mäntyharju koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Kettusärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)

Kantosuo kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Kokkomaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on Lidark – tervahaudat ja hiilimiilut aineistossa erottuva tervahauta. Ei tarkastettu maastossa.

Korkiamaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on Lidark – tervahaudat ja hiilimiilut aineistossa erottuva hiilimiilu. Ei tarkastettu maastossa.

Erkinräme (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ilppari-ilmoitus, jonka kuvien perusteella on tehty kuvaus.
Kohteessa on iso ja elävä mänty, jossa on pilkkamerkintä. Näyttää siltä, että pilkka on tehty huolimattomasti. Se muistuttaa X-kirjainta. X:n ylempään oikeaan sakaran päähän on lyöty noin 45 asteen kulmaan viiva. Vasenta ylempää sakaraa on isketty ainakin kaksi kertaa.
Ilmoituksessa mainitaan, että kohteen sijainnissa on epätarkkuutta, mutta puu on alueen korkein ja sijaitsee lähellä Natura-alueen rajaa.

Toukopuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Korkeaniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Surmasaari (Työ- ja valmistuspaikat)

Ajoittamaton; 5p laserkeilausaineistossa erottuva tervahauta, jonka halkaisija on noin 8 metriä. Halssi suuntaa kohti itäkaakkoa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Morsiuspuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija noin 18 metriä. Tervahauta 2: halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkinnät ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pihlaja koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikansuulahti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on LIDARK-aineiston perusteella kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija 14,9 m ja tervahauta 2: halkaisija 12,5 m. Tarkastettava.

Hoikansuulahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hoikka kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Siirtola itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Leppilampi luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Mutajärvi luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Kotakangas 2 (1000053758) (Työ- ja valmistuspaikat)

Sopala (Työ- ja valmistuspaikat)

Itäniemi (1000053849) (Työ- ja valmistuspaikat)

Viertola (1000053850) (Työ- ja valmistuspaikat)

Huuhilonjärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kierinniemi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Patasniemi lounas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija 10,4 metriä. Tervahauta 2: halkaisija 7,5 metriä. Tarkastettava,

Patasniemi lounas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kotisuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautaniemi luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija. 11,2 metriä. Tarkastettava.

Pitämänvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on hiilimiilu. Halkaisija 16.7 metriä. Tarkastettava.

Multiaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on hiilimiilu. Halkaisija 14,7 metriä. Tarkastettava.

Säräisniemi Juusola (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Laserkeilausaineiston perusteella paikalla on vallin ympäröimä kuoppa, jonka halkaisija vallin laelta mitattuna noin 4 metriä ja syvyys noin puoli metriä. Todennköinen hiilimiilu. Ei tarkastettu maastossa.

Pahkavaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 15 metriä. Lidar-havainto ja maastokartta-merkintä. Tarkastettava.

Lauttasuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 16 metriä. Lidar-havainto ja maastokartta-merkintä. Tarkastettava.

Sikavaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Lidar-havainto ja maastokartta-merkintä. Tarkastettava.

Sikavaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautakangas länsi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hautakangas länsi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija noin 17 metriä. Tervahauta 2: halkaisija 12 noin 12 metriä. Lidar-havainto ja maastokarttamerkintä. Tarkastettava.

Hautakangas länsi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Otanmäki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Otanmäki 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 9,0 metriä. Tarkastettava

Myllykoski (1000054241) (Työ- ja valmistuspaikat)

Välikangas 2 (1000054256) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja LIDARK-aineistossa tunnistettu tervahauta, jonka halkaisija on noin 20 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pitkänsuonkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja LIDARK-aineistossa tunnistettu tervahauta, jonka halkaisija on noin 16 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pitkänsuonkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja LIDARK-aineistossa tunnistettu hiilimiilu, jonka halkaisija on noin 12 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Rantala 2 (1000054262) (Työ- ja valmistuspaikat)

Rantala 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Syvänjärvenkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kiimasuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Tuomela lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Tuomela länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kallensuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kallensuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tervasalmi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Matoniemi (1000054723) (Työ- ja valmistuspaikat)

Riihilahti kaakko 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lusikka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty ja 5p laserkeilausaineistossa erottuva tervahauta. Sen halkaisija on noin 15 metriä ja sen halssi suuntaa kaakkoon. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kaluaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Lohikangas länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Ruokojärvi luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän PAVE:n mukaan hiilimiilu. Maastokartassa on tervahautamerkintä. Miilun halkaisija noin 10 metriä. Tarkastettava.

Jussinlahti 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija 12 metriä. Maastokarttamerkintä, Metsähallituksen paikkatietojärjestelmä PAVE ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tervahaudantie 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän PAVE:n mukaan tervahauta. Maastokarttamerkintä. Halkaisija 9,5 metriä. Tarkastettava.

Iso-Hoikka luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on Metsähallituksen paikkatietojärjestelmän PAVE:n mukaan tervahauta. Lidar-havainto. Halkaisija 13 metriä. Tarkastettava.

Halla-aho 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hakala itä (Työ- ja valmistuspaikat)

Rasala länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Rytisuo koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Lautakankaantie (Työ- ja valmistuspaikat)

Rääkkysuo koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Syvä-Rääkky 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Palosuo luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Konttipuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Viertola länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Matala-Rääkky (Työ- ja valmistuspaikat)

Pohjassuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pohjassuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pohjassuo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 9,6 metriä. Lidar-kuvan perusteella tervahaudan eteläpuolella on iso kuoppajäännös. Tarkastettava.

Sianselkä (Työ- ja valmistuspaikat)

Tihisenvaara koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Möykkysenmäki lounas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Möykkysenmäki lounas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Valkeisjärvi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kolme tervahautaa. Tervahauta 1: halkaisija noin 14 metriä. Maastokarttamerkinnät ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Tuomijoki 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tuomijoki 4 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Lidar-kuvien perusteella kohteessa voisi olla rakennuksen pohja, joka muistuttaa kohteen Hyrynkangas (1000030287) toisen maailmansodan aikaisia rakennuksen pohjia (ks. esim. Hyrynkangas; alakohde rakennuksen pohja 47). Lidar-kuvien perusteella rakenteella on myös selkeät vallit. Kooltaan se on noin 10 x 17 metriä.
Lidar-havainto. Kohdetta ei ole arkeologi tarkastanut maastossa. Siihen asti kohde on mahdollinen muinaisjäännös.

Ojansuo (Työ- ja valmistuspaikat)

Iso-oja (Työ- ja valmistuspaikat)

Riihivaara etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Lakisuo lounas (Työ- ja valmistuspaikat)

Mäkirinne etelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Metsälä länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Heinävaara (Työ- ja valmistuspaikat)

Kantola luode (Työ- ja valmistuspaikat)

Luukkosenlammit itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on mahdollisesti tervahauta. Halkaisija noin 12 metriä. Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kanervakangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Peurolahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Helaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)

Laakso (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 14 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kynnäälä (Työ- ja valmistuspaikat)

Myllylä (1000055509) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija noin 15 metriä. Tervahauta 2: halkaisija noin 13 metriä. Maastokarttamerkinnät ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pahapuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Perävaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojitusperä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Ojitusperä 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Salmela (1000055551) (Työ- ja valmistuspaikat)

Säräisniemi länsi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty ja 5p-laserkeilausaineostossa selvästi erottuva tervahauta.

Runsukkosuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Inventointi 2024: Paikalla on laserkeilausaineiston perusteella tervahauta. Vaikka paikka on melko lyhyen matkan päässä lähimmästä tiestä, todettiin sen saavuttaminen maastotöissä kahteen eri kertaan työturvallisuuden kannalta liian vaaralliseksi vaikean maaston takia. Kohdetta ei siis ole tarkastettu, joten se on statukseltaan mahdollinen muinaisjäännös.
Mahdollinen tervahauta. Tarkastettava

Lähteelä (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivikonniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Koivikonniemi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hukkalanjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Halkaisija noin 13 metriä. Tarkastettava.

Koivikko pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Halkaisija noin 12 metriä. Tarkastettava.

Heinisuo pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Pärehongikko (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaihola länsi (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaihola (1000055909) (Työ- ja valmistuspaikat)

Kaihola 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Hevoslahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Luodesärkkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Pieni Saalislampi (Työ- ja valmistuspaikat)

Uusipalo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokarttamerkintä ja epäselvä Lidar-havainto. Halkaisija epäselvä. Tarkastettava.

Soidinmänniköt (Työ- ja valmistuspaikat)

Sikoaho etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa vierekkäin. Tervahauta 1: halkaisija noin 16 metriä ja tervahauta 2: halkaisija noin 13 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto.

Rimminkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Rimminkangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Tavisuo länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; 5p laserkeilausaineistosta havaittu mahdollinen pyyntikuoppajono, joka on mahdollisesti samaa kokonaisuuttaa pohjoispuolella olevien pyyntikuoppakohteiden Sirkkakaarto ja Kotila kanssa. Kohteessa Tavisuo länsi on noin 12 pyyntikuoppaa noin 350 metrin matkalla. Mahdollisesti kuoppia on vielä enemmän. Kuoppien halkaisijat ovat noin 3 metriä.
2026: tarkastuksessa kuoppien todettiin olevan hiilihautoja. 5p -aineiston perusteella kuoppia on enemmän pohjoispuolella.

Harjunmäki (1000059171) (Työ- ja valmistuspaikat)

Korpela 2 (1000059173) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; 5p laserkeilausaineiston perusteella alueella sijaitsee kaksi hiilimiilua. Niiden halkaisijat ovat noin 6,5 ja 5 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Heiluanmäki kaakko 3 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kemilä (1000059344) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on yksi tervahauta. Halkaisija 12,4 metriä. Maastokarttaan on merkitty yhteensä kolme tervahautaa.

Valkiaisensuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Alueella on tervahauta, jonka halkaisija on noin 10 metriä. Keskuskuopan syvin kohta on noin 1,4 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kantola (1000059351) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Yksityishenkilön tekemä ilmoitus mahdollisesta tervahaudasta. Ilmoituksen mukaan halkaisija on noin 10 metriä ja keskuskuopan syvyys on noin 1,5 metriä. Kohde erottuu myös 5p laserkeilausaineistosta.

Nokkalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Yleisöilmoituksen mukaan alueella on noin 10 metrin kokoinen tervahauta. Haudan keskuskuopan syvyys on noin 1,5-2 metriä. Kohde erottuu myös vinovalovarjosteessa.

Vierelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Yksityishenkilön tekemä ilmoitus kahdesta tervahaudasta. Niiden halkaisijat ovat noin 10 metriä ja keskuskuopan syvyys on noin 1-1,5 metriä. Kohteet erottuvat myös 5p laserkeilausaineistossa. Kohteita ei ole tarkastettu maastossa.

Kansala 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kokkovaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Rievunpuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalliuskoski (Työ- ja valmistuspaikat)

Kalliuslampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lehmikangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Vaaranpäänaho (Työ- ja valmistuspaikat)

Napavaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vattusuo 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Vattusuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Rahasalmi (Työ- ja valmistuspaikat)

Karkukangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)

Karkukangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Löytölänlampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Sotkamon Löytölammen eli Hanhilammen eteläosan länsirannalla.
Kyseessä on ilmeisesti puuliisteistä tehty kalapato, joka näkyi löydettäessä rannalta käsin. Rakenteen näkyvän osan pituus on noin kaksi metriä.

Palosuo (1000085115) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 11 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava

Huotarinhaudanaho 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Lahdensuo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Karjomäki (1000091440) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 11 metriä. Maastokarttamerkintä, epäselvä Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sopasenlahti 5 (Työ- ja valmistuspaikat)

Seitenoikea 4 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kuusikkoniemi - Suutarinkari (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Tervolanniemen Kuusikkoniemen ja sen eteläpuolisen Suutarinkarin välisessä salmessa kerrotaan olevan puisen kalapadon jäännökset, jotka ilmeisesti ovat hyvin näkyvissä matalan veden aikaan. Tieto padosta kirjattu löytöpaikan Tervolanniemen Kuusikkosaaren tarkastuksen (2003) yhteydessä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa ja ilmoitettu sijainti on ohjeellinen.

Hiirikangas (Työ- ja valmistuspaikat)

Möykkysenmäki länsi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)

Kantola 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 17 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Ämmänsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta tai jokin kuoppajäännös. Halkaisija noin 20 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pajuvaara 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokartta-merkintä, epäselvä Lidar-havainto. Kokotietoa ei pysty arvioimaan. Tarkastettava.

Pajuvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokartta-merkintä, epäselvä Lidar-havainto. Kokotietoa ei pysty arvioimaan. Tarkastettava.

Pajujoki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Maastokartta-merkintä, epäselvä Lidar-havainto. Kokotietoa ei pysty arvioimaan. Tarkastettava.

Letuskylä Lauta-aho (Asuinpaikat)
Historiallinen; Perkiönsuon pohjoispuolella kohoavan mäen kaakkoisrinteessä on selvästi näkyvissä talon uuni, pelto-ojat sekä kiviraunioita. Asuinpaikan nimi tai ajoitus eivät ole tiedossa. Rakennuksen pohjalla kasvaa noin 200-vuotias kuusi.

Iso-Vauhkonen 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Harjun päällä näkyy Lidar-aineistossa kaksi kooltaan noin kymmenmetristä selkeää painaumaa. Todennäköisesti ovat tervahautoja, tai ovat asumuspainanteita. Tarkastettava.
Toinen painanne, ks. alakohteet.

Iso-Vauhkonen 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokarttaan merkitty ja Lidarissa selkeästi näkyvä todennäköinen tervahauta. Halkaisija noin 18 metriä. Tarkastettava.

Iso-Vauhkonen 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokarttaan merkitty ja Lidarissa selkeästi näkyvä todennäköinen tervahauta. Halkaisija noin 19 metriä. Tarkastettava.

Kankiharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Harjun päällä näkyy Lidar-aineistossa kaksi kooltaan noin 11-12 metristä selkeää painaumaa. Todennäköisesti ovat tervahautoja, tai ovat asumuspainanteita.
Toisen painanteen vieressä on Lidar-kuvien perusteella pienempi painanne tai mahdollisesti tervahaudan pohja. ks. alakohteet.

Vauhkosensuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Harjun päällä näkyy Lidar-aineistossa selkeä selkeä painauma. Todennäköisesti on tervahauta, tai asumuspainanne. Näyttäisi olevan muodoltaan olevan neliskanttinen, mutta arvio halkaisijasta on noin 16 metriä.

Tervalampi kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Ahvenlampi kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)

Hietapuro (Työ- ja valmistuspaikat)

Tammalampi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti kaksi tervahautaa lähekkäin. Halkaisijoiltaan noin 17 metrisiä. Maastokarttamerkinnät ja Lidar-havainnot. Tarkastettava.

Pitkänkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa aivan vierekkäin. Tervahauta 1 halkaisija on 10,8 metriä ja alakohteen, tervahauta 2:n, halkaisija 7,5 metriä. Tarkastettava.

Pitkävaara (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta. Halkaisija noin 11 metriä. Maastokarttamerkintä, Lidar-havainto ja Metsähallituksen PAVE-järjestelmä. Tarkastettava.

Ajoittamaton; Yleisöilmoituksen (kohde-ilppari ILM30381) mukaan alueella on noin 10 pyyntikuoppaa. Kuoppia erottuu myös Maanmittauslaitoksen 5p laserkeilausaineistossa (tuotantoalue Vaala 2022). Kuoppien sijaintialue on rajattu muinaisjäännösrekisteriin. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Henttulanlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Yleisöilmoituksena (kohde-ilppari ILM30387) tullut tieto mahdollisesta kivikautisesta asuinpaikasta. Järvenvaarantien eteläpuolella on pieni hakkuuaukio, mikä on koneellisesti muokattu. Muokatulta alueelta on noussut esille mahdollisia kvartsi-iskoksia. Iskokset on jätetty paikoilleen. Iskoksia havaittiin useamman mättään alueella. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Hakala pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)

Vängänniemi 11 (Asuinpaikat)
Moderni; Inventointi 2013: Kohde sijaitsee laakean mäen päällä mäntymetsässä. Kohteen ohi kulkee polku. Kohteessa on 2,5x3m mittainen L-kirjaimen muotoinen kuoppa. Kiinni kuopassa on 2,5m pituinen kivikasa. Kasan päällä on paljon maata. Löytö on epävarma.

Kumpuvaara 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Kumpuvaara 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta, halkaisija noin 12 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Syrjävaara 3 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Mahdollinen kuoppajäännös Syrjävaaran luoteisosassa. Havaittu Maanmittauslaitoksen 5p laserkeilausaineistosta (tuotantoalue Vaala 2022). Hieman soikean kuopan halkaisija noin 3 metriä, ja sillä on valli ympärillä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pitkähiekka 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on kaksi tervahautaa vierekkäin. Läntisemmän tervahaudan halkaisija 12,4 metriä. Itäisemmän tervahaudan koordinaatit ovat 7101063, 583310, halkaisija 14,2 metriä.

Syrjänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta, halkaisija noin 10 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Pajulampi (1000096458) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta, halkaisija noin 15 metriä. Maastokarttamerkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Syrjälampi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahautaa lähekkäin. Maastokarttamerkinnät ja Lidar-havainnot. Tarkastettava.
Tervahauta 1; halkaisija noin 12 m, tervahauta 2; noin 10 metriä ja tervahauta 3; noin 10 metriä.

Sammakkolahti 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta, halkaisija 12,2 metriä. Tarkastettava.

Saarisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa on todennäköisesti tervahauta, halkaisija noin 12 metriä. Maastokartta-merkintä ja Lidar-havainto. Tarkastettava.

Sivolanniemi 2 (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Rautakuonan kappale (KM 21 594) on löytynyt Kuluntalahden Sivolanniemestä, Sivolan talosta noin 250 m lounaaseen, Särämäjoen suulta.

Niittymarjala (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Löytöpaikka sijaitsee Iivantiirassa, Moisiovaaraan johtavan tien eteläpuolella, Moisiovaaran tien ja siltä Saarijoen tilalle johtavan tien rietyksestä noin 700 m kaakkoon ja Niittymarjala-tilan asuinrakennuksesta noin 100 m länteen. Painokiven puolikas, johon on tehty reikä poraamalla, on löytynyt perunapellosta vuosien 1994-96 välisenä aikana.

Hepokannanlahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Ontojärven koillisosassa, Ahokaisenpuron suusta noin 300 m luoteeseen. Esine (putkikirves?) on löytynyt rantahiekasta. Alakohteena rannalta löytyneitä kvartsi-iskoksia. Lisäksi murtuneelta rantatörmältä on havaittu runsaasti hiilensekaista maata (Ilppari ILM 13099).

Torvenniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivikirveen löytöpaikka sijaitsee Varalahden Torvenniemessä, Pyyniemi-nimisen tilan asuinrakennuksesta noin 100 m länteen. Esine on tullut esille perunannoston yhteydessä.

Ruukinranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kvartsikaapimen (KM 29141) löytöpaikka on Lammasjärven rannalla, Ruukinrannalla sijaitsevan sankarihautausmaan lähellä, vesijättömaalla.

Ahola (290040005) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioimen (KM 29152) löytöpaikka sijaitsee Heinälahteen johtavan tien varressa, leveällä kannaksella Heinäpuronlahden ja Nauvunjärven välissä, Aholan tilasta noin 100 m luoteeseen, nykyisen pellon reunassa. Hioin on löytynyt Aholan peltojen raivauksen yhteydessä vuosia sitten. Merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä ei ole havaittu. Pellon alueella maaperä on hiesumaista.

Pajulampi (578040001) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivikirveen katkelma on Pajulammen itäpuolelta, viljelyspellolta vuonna 1995. Löytöpaikka sijaitsee Lamminniemen talosta noin 250 m länsiluoteeseen.

Ranunsuo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivitaltta on löytynyt Pehkolahden Mattosesta uuden viljelyspellon raivaustyön yhteydessä noin 30 cm syvältä turve- jasavimaasta. Esineen on Kansallismuseon kokoelmiin lahjoittanut Veikko Karjalainen.

Hovila Hetteenperä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pitkä kivitaltta on löytynyt noin 2 m: n päästä Aku Heikkisen mökin nurkasta tulotielle, noin 20 cm turpeen pinnasta kaapeliuraa kaivettaessa. Tieltä poimittu pari epämääräistä kvartsipalaa (ei iskoksia). Kaapeliurassa kuntan alla paikoin hiiltä ja palanutta maata. Sähköpylvään kohdalla alueella painanne, jossa noin 0,5 m:n syvyydessä hiilivana.

Lippokangas E (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kvartsi-iskoksen (KM 27 499) löytöpaikka sijaitsee Pirttijärven pohjoispuolella olevan runsaan kilometrin pituisen Vähäjärven etelärannalla. Järven eteläranta on itäosaa lukuun ottamatta kuivaa mäntykangasta, muteen rannat ovat suoperäisiä. Maaperä on kivetöntä hienoa hiekkaa.
Vähäjärven etelärannan itäosaan, kohtaan jossa maasto muuttuu mäntykankaasta suoksi tulee metsätie. Tieltä, noin 50 m:n päästä rannasta on löytynyt kvartsi-iskos. Ympäristöön tehdyistä koekuopista ei ole tullut esille mitään löytöjä.

Luuranniemi (620040003) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautaesineet (KM 27140:1-2) ovat löytyneet Puolangan talon maalta, talosta noin 2,2 km etelälounaaseen, Ristijärven Luuranniemessä olevan Luura-nimisen kesämökin pihapiiristä, maan pinnalta aittaa purettaessa. Särkynyt kirves on löytynyt metallietsintä kokeiltaessa. Ristijärven rantatörmästä mökin päädyn ja järven puolivälistä. Rantakivikosta on löytynyt myös vuonna 1965 reikäkivi (hukassa). Niemessä on vanhan asutuksen jälkiä ja jonkun tiedon mukaan siinä olisi ollut "siunauskappeli"; noin 200 m itään on Kirkkosaari, jossa on historiallisen ajan hautausmaa.

Kalliokosken laavu (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kvartsi-iskoksen (KM 33063) löytöpaikka sijaitsee Emäjoen ylittävästä maantie-ja rautatiesillasta 0,2km koilliseen, joen länsirannalla, Seitsenoikean voimalaitoksesta3,7km lounaaseen. Sillan itäpuolella rannassa on korkea törmä. Paikalla on tehty maansiirtotöitä ja rautatien ja rannan välissä on myös vanha sorakuoppa. Rantatörmän päällä kulkee ruohottunut tie vajaanparinsadan metrin päähän sillasta. Siellä tie kääntyy ja tekee lenkin takaisin sillan lähelle. Sen sijaan rantatörmää pitkin jatkuu sinisillä merkeillä merkitty polku, joka on osa UKK-reittiä. Siihen liittyy heti tien murkan jälkeen rantatörmän päällä oleva laavu nuotiopaikkoineen ja penkkeineen vajaa 10 x 10 m kokoisella tasanteella vanhan sorakuopan ja rantatörmän välissä. Pintakasvillisuus on koko tasanteelta kulunut pois ja tasanne on jopa epäillyttävän tasainen. Mitään selkeitä tasaamisen merkkejä ei kuitenkaan ole näkyvissä. Kvartsi-iskos on tullut esille tasanteenpäältä.

Kaarnaranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kiviesineen katkelma (KM ) on löytynyt Räätäjärven luoteiskulmasta, Kotaniemen edustalta, Olli ja Kaisa Kärkkäisen omakotitalon pihalta, osoitteesta Kotalahdentie 7 B. Nykyisin piha on täysin muokattu ja kasvaa nurmikkoa. Isännän kertoman mukaan taloa rakennettaessa paikalla oli havaittu useita tulisijoja sekä runsaasti keramiikkaa. Räätäkankaan kaivauksilta tullut keramiikka oli isännän mukaan ollut samanlaista kuin heidän pihastaan löytynyt. Paloja ei kuitenkaan otettu talteen, vaan ne on työnnetty puskutraktorilla täyttömaan sekaan. Talon paikalla on mahdollisesti ollut kivikautinen asuinpaikka, mutta nyt se on täysin tuhoutunut.

Vetkonlahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikä- / painokiven löytöpaikka sijaitsee Pieni-Hietanen -järven Vetkonlahdessa. Esine on tullut esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Hietakannantie 49 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pohjalainen tasataltta (KM 33226) on tullut esille Pienen Sapsojärven rantaan ruopattaessa Herpilän tilan kohdalta, noin 0.5 m syvältä vedestä.

Keminiemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Koristellun pallonuijan puolikkaan (KM 3254:4) löytöpaikka sijaitsee Korvuanjärven koillisrannalla. Kohde on tarkastamatta.
HUOM! Ilmoitetut koordinaatit ovat Keminniemen luoteisosasta, pallonuijan tarkka löytöpaikka tuntematon!

Kaikkola (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikakka sijaitsee Pyhäjärven itärannalla ja sieltä on löydetty reikäkivi (KM 10855) ja tasataltta (Suomussalmen museo)

Karsikkosuo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioinkivi (KM 13 005) on löydetty Hietajärven itäpuolella olevasta Karsikkosuosta vuonna 1952 suota kaivettaessa. Tarkemmat löytötiedot puuttuvat.

Aittojärvi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kiviesine (KM 7488:4, kehdonjalaksen muotoinen hakku) on löytynyt 1900-luvun alussa Aittojärven rannasta.
HUOM! Koordinaatit Aittojärven rannasta (rekisteritekninen syy). Tarkempi löytöpaikka tuntematon.

Saarivaara (777010033) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kiviesine (KM 15158:10, epämääräinen kiviesine) on löytynyt vuonna 1911 Vuokkijärven Saarivaaralta.

Keskimmäinen (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautakautisen kupurasoljen (KM 5335) löytöpaikka sijaitsee Kokkojärven itärannalla, Juntusrannan kirkosta noin 600 m luoteeseen. Esineen löytöpaikka on kivikkoista rinnettä.

Hossansaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hossanjärven Hossanlahdessa, entisen rajavartioston edustalla olevassa Hossansaaressa. Saari sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 2,9 km eteläkaakkoon. Saarella on sekä leveyttä että pituutta runsaat 0,1 km. Se kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena on varpuja, suopursu ja paksua sammalta. Lännessä on viitisen metriä korkea, jyrkkä, sortuva törmä. Törmän päällä on kolme mökkiä. Kvartsikaavin (KM 20365) on tullut esille rantatörmästä.

Saunaniemi Vuokkijärvi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Vuokkijärven Pärsämönselän itärannalla ja on nykyisin normaaliveden aikana pienenä saarena. Hioin on tullut esille rantahietikolta.

Lokkisaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kiantajärvessä olevista Selkäsaarista eteläisimmän etelärannalta. Esine on löytynyt saaren etelärannan keskivaiheilta rantavedestä.

Kuvajalahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioimen (KM 20932) löytöpaikka sijaitsee Pesiöjärven Kuvajalahden rannasta järven rantaa kulkevan maantien kilometripylvään 35/7 kohdalla. Esine on löydetty lietteiseltä rannalta vesirajasta.

Kuikkavaara (777010207) (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Ajaltaan epämääräinen painokivi (KM 21 334) on löytynyt Emäjoen itäpuolelta Hyrynsalmen tien varresta, Kerälän kylän Kuikkavaaralta. Tarkempaa tietoa löytöpaikasta ei ole tiedossa.

Puras (777010209) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Värttinäkiven (KM 21 333) löytöpaikka sijaitsee Purasjärven ja Hietajärven välillä, Puraksen talon lähelllä, Purasjärven eteläpäässä.

Autiolahti (777010212) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäkiven teelmän (KM 21 320) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärvestä itään pistävän Myllylahden suun eteläpuolella olevan pienen Autiolahden pohjukassa. Esineen teelmä on tullut esille rantavedestä.

Venäläissaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Taltan teelmän (KM 21 319) on löydetty Kiantajärvestä itään pistävän Myllylahden suulla olevasta pienestä saaresta, matalan veden aikaan rantavedestä.

Karhisensaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioimen (KM 21 317) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven länsihaaran pohjoisosassa, Keträselällä, olevan Karhisensaaren itärannalla. Hioin on tullut esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Ruskeaniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäaseen teelmän (KM 21 318) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven länsihaaran pohjoisosassa olevan Keträselän itärannalla, Ruskeaniemen kärjessä. Esineen teelmä on tullut esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Nahkavirta (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kivisten nahanpuhdistusvälineiden (KM 21 315:1-2) löytöpaikka sijaitsee Hossanjärvestä Tormuanjärveen laskevassa Hossanjoessa olevan Lavajärven luoteisrannalla, Nahkavirran rantahietikolla.

Vängänniemi 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Puukon helan (KM 21 375) löytöpaikka sijaitsee Ala-Vuokin kappelista noin 8 km kaakkoon, Vuokkijärven Jysmänselän Vängänniemen pohjoisrannalla. Puukon hela on löydetty matalan veden aikaan rantahietikolta.

Pöllänen (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautapuukon (KM 21 747) löytöpaikka sijaitsee Ala-Vuokin kappelista noin 400 m lounaaseen, Ala-Vuokin taajaman eteläosassa, Järvelän rannassa.

Vanhala (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautaisen putkellisen keihäänkäjen (KM 21394) tarkkaa löytöpaikka ei tiedetä.
HUOM! Koordinaatit kirkonkylän keskeltä (rekisteritekninen syy). Tarkkaa löytöpaikkaa ei tiedetä!

Harakanranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioimen (KM 22 054) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven Siikalahden etelärannalla Harakkalahden uimarannalla. Keihäänkärjen (KM34433) löytöpaikka sijaitsee Harakanrannasta Venäläisniemeen päin. Esine on löytynyt rantavedestä 1970-luvulla. Rautaesine (KM19350) löytyi niin ikään 1970-luvulla.

Piilolanniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven Isolahden etelärannalla Rajakaarteen kohdalla olevassa Piilolanniemessä. Asuinpaikka-alue on kulunutta rantaa. Samalla alueella on myös historiallisen ajan rakennusten pohjia. Kvartsikaavin (KM 22049) on tullut esillematalan veden aikaan rantavedestä.

Hamppuniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäkiven (KM 22 069:16) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven Kolikkasalmen länsirannalla, Hamppuniemessä, Kolikan talosta noin 500 m pohjoiseen. Reikäkivi on löydetty matalan veden aikaan vesijätöltä.

Pikku Lätäkkö (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Housiusjärven pohjoisrannan itäosassa, Hossan opastuskeskuksesta 2,5 kilometriä länsiluoteeseen, Pikku Lätäkön lahdekkeen pohjukassa, Torkonmajasta noin 400 m lounaaseen. Pikku-Lätäkkö on suorantainen. Sen pohjukassa maa lähtee suon takana kohoamaan ja muuttuu mäntykankaaksi. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Retkeilyalueen polkuverkostoon kuuluva polku sivuaa lahden pohjukkaa.
Kaksi kvartsikaavinta on tullut esille rantavedestä.

Kohonlahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven itärannalla, Ruottuniemen ja Akonniemen välillä olevan kokonlahden pohjukassa. Hioimen kappale (KM 22 542) on tullut esille matalan veden aikaan rantavedestä.

Akonniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven itärannalla, Isolahden pohjoispuolella. Kaksi hiointa on tullut esille niemen pohjoisrannalta matalan veden aikaan rantahietikolta.

Vaamanniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kiviesine (KM 22 932) on löytynyt Kiantajärven etelärannalta, Haukiperän suulta, kallioisen niemen rannasta. Löytöpaikan tarkkaa sijaintia ei tunneta. Se saattaa liittyä paikkaan Suomussalmi 126 Vaamanlahti.

Huuhkajaniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Taltan (KM 22 771) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven Vähälahden itärannalla. Taltta on tullut esille matalan veden aikaan vesirajasta.

Syvänsaari (Löytöpaikat)
Historiallinen; Venäläistyyppisen rautakirveen (KM kansatieteen tsto) löytöpaikka sijaitsee Kulmajärvessä olevan Syvänsaaren (ollut aikaisemmin niemenkärkenä) etelärannalla.

Siikaranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioinkiven (KM 22 773) löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven etelärannalla Siikarannan kohdalla, alavalta rannalta. Hioinkiven tarkkaa löytöpaikkaa ei tiedetä.

Ämmäkoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioin (KM 22 774) löydetty "Ämmäkosken vanhasta uomasta". Esineen tarkempi löytöpaikka on tuntematon.

Torakkaniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla olevan Torakkaniemen rannassa, Koiviston talon kohdalla. Löytö on tullut esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Kangassaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kiantajärvestä itään pistävässä Myllylahdessa, Kuvelahden suulla. Löytöalue on pieni, kulunut saari, joka on aikaisemmin ollut niemenkärki. Löydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan saaren itäpäästä rantahietikolta.

Kangasniemi 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hioinlaan (KM 23 545:3) löytöpaikka sijaitsee Kiantalahdesta itään pistävän Myllylahden ja siitä etelään pistävän Kuvelahden välisessä Kangasniemessä, niemen pohjoisrannalla, Kangasniemi 1 -asuinpaikasta noin 200 m luoteeseen. Hioinlaaka on löytynyt matalan veden aikaan vesijättöalueelta.

Kerälä (777040001) (Löytöpaikat)
Varhaismetallikautinen; Piinuolenkärki on löytynyt kesämökin rannasta, rantakivikosta, vesijättömaalta.

Lahnajoki (777040002) (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Kivikuppi on löytynyt Iso-Lahnanen -järvestä noin 3,9 km etelään, Lahnajoen ja Emäjoen yhtymäkohdasta, joenuomasta. Esine on ihmisen toiminnan tuloksena syntynyt, vaikkei sen käyttötarkoitusta oikein tiedetä, kuten ei myöskään ajoitusta. Esine on löydetty vuonna 1995 ja lahjoitettu museon kokoelmiin vuonna 1997.

Suvanto (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Löytöpaikka sijaitsee Kovajärven ja Alajärven välissä olevan Kannaksen alueella, Suvannon tilan asuinrakennuksesta noin 30 m pohjoiseen olevan pellon kohdalla. Kivet tulleet esille 1970-luvulla. Toinen lähetyksen kivistä on hioinkivenä / liippana mahdollisesti käytetty, toinen on mahdollinen painokivi.

Kiannanniemen kansakoulu 1 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivikirveen (KM 20929) löytöpaikka sijaitsee Kiannanniemellä, koulun rannassa. Esine tuli esiin vuonna 1980 alueelle suunnitellun kalastussataman kartoitustöiden yhteydessä. Esine löytyi vesijätöltä pienen niemen pohjoisrannalta.

Mäkelänranta (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pronssikahvaisen puukon kanta (KM ) on löytynyt Alavuokin Mäkelänrannasta, Raitala RN:o 4:5 -tilan asuinrakennuksesta noin 100 m etelään olevan entisen talon paikan kohdalta, tien pinnalta

Seipikaarre (777040006) (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Pieni metallikappale (kuparia / pronssia?) (KM ) on löytynyt Ämmänsaaren edustalla olevan Seipikaarteen alueelta, vastapäätä Jätkänpuistoa olevasta niemestä, keväällä matalan veden aikaan vesijätöltä noin 10 m päässä rantaviivasta. Samalla alueella on aikoinaan toimineen rautaruukin kuonaa.

Tiensuunaho (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivitaltan teelmä (KM ) on löytynyt Vuokkijärven Vuokkiniemen kaakkoispuolella olevasta Tiensuunahosta, matalan veden aikaan vesijättöalueelta.

Rehjuslahti (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Pieni reikäkivi (KM ) on löytynyt puutarhatöiden yhteydessä Rehjanlahdesta, Lapintien varresta.

Vasonniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautakirves (KM 27881) on löytynyt Kiannanniemen kylän Vasonniemen koillisrannalta, tilan RN:o 9:1 maalta.

Sarvisaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäkivi (KM 27891) on löytynyt Suomussalmen Kiannan kylän Kiekin maata olevasta pienestä Sarvisaaresta.

Hietalahti (785040002) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kiviesineen katkelma (KM 31811:1) on löytynyt Oulujärven luoteisosasta, Nimisjärven Hietalahdesta, rantakivikosta lasten leikeissä.

Pajuniemi (940040001) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautakirveen löytöpaikka (löytäjä ei ole luovuttanut esinettä) sijaitsee Vuolijoki-Vaala -maantietä seurailevasta voimalinjasta 100-150 m:n päässä ja kkakossa mainitulta tieltä tieltä Lämpsännevalle johtava metsätie noin 250-300 m päässä. Löytöpaikka on loivasti pohjoiseen, kohti suon laitaaa laskeva rinne, josta mäntymetsä on hakattu ja maa äestetty. Kirves on löytynyt äestyksen jäljiltä kesällä 1985. Mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa ei alueella ole ollut havaittavissa.

Kalmosaari (Löytöpaikat)
Pronssikautinen; Varhaismetallikautisen keramiikan (KM 28 761) löytöpaikka sijaitsee Oulujärven Vuottolahden Petäjälahden edustalla olevassa Kalmosaaressa. Saari on pahasti säännöstelyn kuluttama. Siitä on korkean veden aikaan näkyvissä korkeintaan reilu 10 m pitkä ja muutaman metrin levyinen kaistale. Saarella kasvaa tiheää pajukkoa ja jonkin verran heinää. Keramiikka on löytynyt koepistosta saaren kaakkoispäästä. Paikka on kokonaan tuhoutunut vesien säännöstelyn johdosta

Roinislahti (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Esine, jossa on iskemisen jälkiä, on löytynyt vuonna 2002 Roinislahden Hulkonniemestä, noin 50 m lahden päästä, kesämökin lietteeltä, vanhan lietteeen reunasta vedenhakumatkalla. Löytäjän kertoman mukaan paikalla ei ole luonnostaan lainkaan kiviä.

Kokkojärvi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivitaltta on löytynyt elokuussa 2002 Moisiovaaran Kokkojärveltä kesämökin rannasta. Paikalle on ajettu soraa Mikitanjoen Isoniemen särkästä, josta esinekin saattaa olla peräisin (?).

Oraviselän Könnössaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pii-iskoksen (KM 35702) löytöpaikka sijaitsee Oraviselän eteläpäässä olevassa Könnössaaressa.

Hossanlahden pohjukka (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kvarstsi-iskoksen (KM 35700) löytöpaikka sijaitsee Hossanlahden pohjukassa, hotellin ja rajavartioston välissä, hotellista noin 150 m koilliseen, Hossansaaren kaakkoispuolella. Iskoksen on löytänyt rannasta Olli Eronen.
2017: Kvartsi-iskoksen löytöpaikka sijaitsee kohti länttä aukeavan hiekkarannan etelä-osassa. Välittömästi hiekkarannan itäpuolella kulkee Hossantie (tienro 843). Inventoinnin aikaan paikkaa tarkastettiin laajalti niin rantavedessä, hiekkarannalla kuin tien rikkoutuneella penkalla parin sadan metrin matkalta. Mitään muinaisjäännökseen viittaavaa paikalta en havainnut.

Vonkka 3 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Retusoidun liuske-esineen (KM35699:1) löytöpaikka sijaitsee Vonkan leirintäalueelta noin 200 m pohjoiseen, Hyrynsalmen länsirannalla. Esineen on löytänyt Juha Keränen esällä 2005. Lähistöltä tunnetaan useita kivikautisia asuinpaikkoja.

Molosenlahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivitaltan (KM xxxxx) löytöpaikka sijaitsee Molosenmäen itäpuolella, Molosenlahden pohjukan länsirannalla, mökistä parikymmentä metriä tielle päin, hiekkaisella rantatörmällä. Esineen on löytänyt Veikko Mikkonen tientyön ja hiekanoton yhteydessä 1990-luvun lopulla. Esine on toimitettu Kansallismuseon kokoelmiin elokuussa 2006. Löytöpaikan kohdalla on havaittu hiiltä.

Luhtalamminsärkkä (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautakirves on löytynyt Suomussalmen kirkosta 17 km kaakkoon, Vuokkijärven pohjoisrannalla olevan Luhtalamminsärkän eteläkärjessä. Kirves on löytänyt syksyllä 2006 rannasta, paikasta, joka on normaalisti veden alla. Vesi oli tavallista matalammalla. Tarkastamaton kohde.

Päiväranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäkiven (KM 37144) löytöpaikka on Kokkojärven itärannalla.

Lepokaarre (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lepokaarre-nimisellä tiellä, joka erkanee Nimisjäen sillalta etelään ja kulkee kohti Oulujärven rantaa. Kohde sijaitsee 0,3 km päässä kohdasta, jossa tie päättyy. Maasto on tasainen ja maaperä kivetöntä hiekkaa.
Tien haarasta löytyi kolme kvartsi-iskosta noin 10 m matkalta. Ympäristön koekuopituksessa ei havaittu mitään muuta asuinpaikkaan viittaavaa.

Siikalahti (1000014289) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Liuskekärki, kirveen kappale, kirveen tai tuuran jäännös ja tasataltta ovat löytyneet Vuokkijärven länsiosassa olevan Siikaniemen eteläpuolisilta pieniltä saarilta 1992. Saaret ovat säännöstelyn takia yleensä veden alla. Löydöt on tehty rantahiekalta pintalöytöinä. Alueelta on aikaisemmin löytynyt rautakuonan kappaleita.

Huuhmarenniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Iso-Petäjälahden rantakivikosta on löytynyt liuskeesta tehty kiviesineen teelmä. Se on mahdollisesti rombimaisen reikäkiven teelmä (KM 33073). Paikka käytiin tarkastamassa vuoden 2013 inventoinnissa. Ranta irtolöytöpaikan ympärillä on kivikkoista. Löytöpaikasta pohjoiseen on pieni hiekkaranta, joka käytiin tarkastamassa. Rannalta tai rantavedestä ei löytynyt mitään kivikauteen viittaavaa. Maasto rannan takana oli melko kivikkoista. Löytöjä ei tullut myöskään tasaisemmalta maalta löytöpaikan kohdalta. Tarkastuksen yhteydessä löydettiin uusi kivikautinen asuinpaikka n. 400 m irtolöytöpaikasta etelään hiekkaisen lahden rannalta (Sopenkorva 165229). Tältä paikalta löydetty reikäkirveen teelmä saattaa liittyä asuinpaikkaan.

Valkealampi (2258) (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kajaanin keskustasta etelään, Kivimäen kyläkeskuksesta länteen, Kassunkurun ampuma-alueen eteläpuolella sijaitsevan kivisen maaston keskellä olevassa Valkealammessa. Lammen ympäri pääsee kävelemään polkua tai pitkospuita pitkin. Lammen ympäristö on soistunutta ja kasvaa pääosin mäntyä.
Noin 10-20 metrin päässä rannasta löytyi 1994 yksipuinen ruuhi, joka on siirretty hinaamalla rantaan. Löydettäessä ruuhi oli noin 3 metriä pitkä ja 40 cm korkea. Sen toinen laita oli vahingoittunut ja keulaosa vaurioitui ruuhta siirrettäessä.
Ruuhi sijaitsee tällä hetkellä lammen luoteisrannalla ojan edessä. Koordinaatit: 7110675/532299
2023: : Tavoitteena oli dokumentoida Valkealammessa sijaitseva ruuhi. Siitä otettiin dendronäyte ajoituksen saamiseksi.
Itse ruuhi on noin 3 metriä pitkä, levein kohta 41 cm. Ruuhen keskeltä mitattiin ruuhelle korkeutta 15 cm. Mielenkiintoinen yksityiskohta on noin 15 cm pitkä tappi ruuhen toisessa päässä.
Ruuhen lustoista ei saatu luotettavaa ajoitusta, joten näytepalasta otettiin näyte radiohiiliajoitusta varten.
Radiohiiliajoitus tehtiin uloimmista lustoista, joka kuvastelee ajankohtaa lähellä puun kaatovuotta. Ilmakehän radiohiilipitoisuuden vaihtelun vuoksi lopullinen kalenterivuosien todennäköisyysjakauma on kaksipiikkinen ja on 95 % todennäköisyydellä ajalla 1460–1635 AD eli jakauma on noin 175 v leveä. (Markku Oinonen: TUTKIMUSRAPORTTI 2024-5-2, Luonnontieteellinen Keskusmuseo)

Niskala (1000017474) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäkivi on löytynyt noin 20 vuotta sitten koordinaattipisteen osoittaman tilan läheiseltä pellolta. Särkisen länsirannalta, kannakselta, on lisäksi löytynyt kvartsi-iskoksia. Samalla kannaksella Piiraalanlahden puolella on Niskala niminen kivikautinen asuinpaikka.

Kouerkangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kouerjärven pohjoisosassa sijaitsevan Niskalahden rannasta noin 140 metriä pohjoiseen. Kaksi hopeista kaularengasta löytyi hiekkaa otettaessa. Hiekkakuoppa sijaitsee pienehkössä hiekkamuodostumassa, joka näkyy ympäristöönsä matalana kumpuna. Paikkaa myöhemmin tarkastettaessa siellä ei havaittu mitään löytöön liittyvää.
Kohteen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Hautalan kenttä (1000040740), mistä on löytynyt metallinetsimellä rautainen nuolenkärki sekä veitsen/puukon kärkiosa vuonna 2020.

Iivantiira Lapinsaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Vajaan 0,2 x 0,1 kilometrin kokoinen Lapinsaari sijaitsee Iivantiirajärven eteläosassa 2,8 kilometriä Nivan Isovirran sillasta ja 0,1 kilometriä järven länsirannasta.
Etelärannalla olevan hiekkarannan itäpäästä on löytynyt kaksi kvartsinpalaa, mahdollisesti ne ovat vedessä pyöristyneitä iskoksia. 40 metrin päässä itäkärjestä ja 10 metriä etelärannasta on muhkuraisessa maastossa hieman tasaisempi paikka. Kivikkoiseen hiekkamaahan tehdystä koepistosta on löytynyt yksi iskokselta vaikuttava kvartsi.
Saaresta on siis viitteitä esihistoriallisesta toiminnasta. Ne ovat kuitenkin niin vähäisiä, että niiden perusteella ei ehkä voi väittää saaressa sijaitsevan suojelua vaativaa kiinteää muinaisjäännöstä.
Vuoden 2012 inventoinnissa vesi oli korkealla saarta tutkittaessa, eikä rannoilta ei tehty pintapoimintalöytöjä. Saaren itäosassa havaittiin kuoppa, jonka koko on 1,5 x 1 metriä ja syvyys 0,4 metriä. Saaren pohjoisranta on kivikkoinen.

Isosärkkä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iivantiiran eteläosan itärannalla, kilometri Nivan Isovirran sillasta pohjoiseen olevalla Isosärkällä. Se on runsaan 0,2 kilometrin pituinen ja enimmillään noin 40 metrin levyinen, korkeahko järveen pistävä niemi. Särkän kärki on kapea, siellä on yksi kelo sekä pieniä mäntyjä. Sitten särkkä alkaa levetä ja nousta siten, että eteläranta on korkeampi kuin pohjoisranta.
Noin 20 metrin itään kohdasta, jossa särkän kapea kärki alkaa levetä on koepistosta löytynyt yksi kvartsi-iskos. Tästä edelleen noin 50 metriä itään, korkean törmän juurella olevassa matalassa rannasta on nuotiopaikka. Sen viereen tehdystä koepistosta on samoin löytynyt yksi kvartsi-iskos.

Särkänkangas (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iivantiirajärven eteläosan itärannalla, Isosärkän ja Pienisärkän välisessä niemessä ja sen pohjoispuolisessa rannassa, 0,7 kilometriä Nivan Isovirran sillasta pohjoiseen. Pohjoisessa olevan Isosärkän ja kohteen välisen, noin 250 metrin pituisen rannan puolivälissä on kesämökki.
Niemessä tyven eteläosassa olevalle kumpareelle tehdystä koepistosta on löytynyt muutama iskokselta vaikuttava kvartsi, mutta samassa kuopassa oli myös suuri kvartsikimpale, joka mureni käsissä saman näköisiksi paloiksi. Koska mitään muuta kumpareelta ei löytynyt, ei noiden kvartsien voine katsoa osoittavan kivikautista toimintaa paikalla. Maaperä tosin on asuinpaikaksi hyvin sopivaa hiekkaa.
Niemen pohjoispuoliselta hiekkarannalta on löytynyt muutamia iskokselta vaikuttavia, osaksi hieman vedessä pyöristyneitä kvartseja mökin pihalle asti. Paksun suoturpeen vuoksi koepistojen teko oli mahdotonta. On epävarmaai, sijaitseeko täälläkään suojelua vaativaa muinaisjäännöstä.

Akonsaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Akonsaari sijaitsee Jonkerijärven luoteisosassa, Pyykönniemen ja Ahvenniemen välissä. Saarella on pituutta vajaat puoli kilometriä ja leveyttä runsaat sata metriä. Kohde sijaitsee lounaisrannan eteläosassa olevan pienen niemen kohdalla. Niemi on muodostunut veden kokoamasta hiekasta. sen takana on noin metrin korkuinen törmä, jonka päällä kasvaa mäntyä, aluskasvillisuutena kanervaa, variksenmarjaa ja sammalta. Kauempana aluskasvillisuus muuttuu suopursuksi. Hiekkaniemen kohdalla rannassa on verkonkuivaus- ja nuotiopaikka. Maaperä on sillä kohdalla kivetöntä hiekkaa.
Hiekkaniemen kohdalla saari vaikutta sopivan hyvin esihistorialliseksi asuinpaikaksi. Sinne on kaivettu runsaasti koepistoja, joista löytyi vain yksi pieni kvartsi-iskos niemen pohjoistyven kohdalta. Vaikka se osoittaa paikalla olleen toimintaa esihistoriallisena aikana, se ei ehkä riitä todistamaan, että paikalla on muinaismuistolain rauhoittama kiinteä muinaisjäännös. Kohde on sen vuoksi merkitty löytöpaikaksi.

Lihasaari (Löytöpaikat)
Tuntematon ajoitus; Lihasaari sijaitsee Jonkerijärven keskivaiheilla, lähellä länsirantaa. Kaakko–luode -suuntaisella, kahdesta kumpareesta muodostuvalla saarella on pituutta vajaat 0,6 kilometriä ja leveyttä runsaat 0,1 kilometriä. Se kasvaa melko tiheää mänty- ja kuusimetsää. Luoteisen kumpareen lounaisrannan keskivaiheilla on muutaman kymmenen metrin matkalla hiekkarantaa. Sen takana on noin metrin korkuinen törmä. Saaren keskivaiheilla, kumpareiden välisessä notkelman lounaisrannan vieressä on nuotiopaikka ja verkonkuivausteline. Myös tällä kohdalla on hiekkarantaa.
Luoteisosan hiekkarannalta on löytynyt kaksi isketyn näköistä kvartsia. Saaren keskivaiheilla, nuotiopaikan viereiseltä hiekkarannalta on löytynyt yksi kvartsi-iskos.
Paikalla on viitteitä esihistoriallisesta toiminnasta, mutta ei kuitenkaan riittäviä todisteita rauhoitetusta kiinteästä muinaisjäännöksestä.

Hyötyjärvi (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Kohde sijaitsee Vuosanganjärven koillispään muodostavan Hyötyjärven luoteisrannalla. Paikka on Kuusamonkylästä 2,3 kilometriä etelälounaaseen ja Jousisalmen rannalla olevasta laavusta 0,7 kilometriä itään. Rantatasanne kasvaa pääosin melko harvaa pienehköä männikköä, aluskasvillisuutena on puolukkaa.
Rautanuolenkärki KM 38893 on löytynyt miinaharavan avulla hieman runsaat kymmenen metriä rantatörmästä. Maaperä on varsin kivikkoista, kivien väleissä on jonkin verran hiekkaa. Kivikkoisuuden vuoksi löytöpaikalle ja sen lähiympäristöön oli varsin vaikea kaivaa koepistoja. Muutamissa onnistuneissa koepistoissa ei ollut havaittavissa mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa. Tarkastuksen perusteella kyseessä on irtolöytö.

Porrasjoen suu (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Malahviassa, Aittojärven Kapeaselän kaakkoispohjukassa, vajaat 0,2 kilometriä Porrasjoen ylittävästä sillasta länteen. Ranta on matala ja koko alueella maaperä on miltei kivetöntä hiekkaa. Rantaan tulevan tien pään lounaispuolella on kaksi verkkovajaa, kolmisenkymmentä metriä tien päästä koilliseen on sauna. Paikkaa käytetään vene- ja uimarantana
Kainuun Museoon ilmoitettiin, että tien pään lähettyviltä on kesällä 2010 löytynyt kvartsi-iskoksia sekä myös pii-iskos. Löydöistä otettujen valokuvien perusteella kyse on todella iskoksista. Seuraavana kesänä paikkaa tarkastettaessa hiekasta löytyi joitain teräväsärmäisiä kvartseja, ei kuitenkaan ainuttakaan selkeää iskosta. Piitä tai muuta esihistorialliseen asuinpaikkaan viittaavaa paikalla ei havaittu.

Lumisuo (Löytöpaikat)
Varhaismetallikautinen; Jousen kappaleen (KM 20253) löytöpaikka sijaitsee Kajaani -Oulu -maantien koillispuolella, maantiestä noin 1,6 km koilliseen ja Metsolan tilan asuinrakennuksesta noin 0,9 km itäkoilliseen ja 20-30 m Lumisuo-nimisen suon läpi kulkevasta peltotiestä koilliseen. Jousen kappale on löydetty vuonna 1975 40-50 cm syvältä suo-ojaa kaivettaessa.

Kuikkaniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Rautakirveen ( KM 17605) löytöpaikka sijaitsee Kuivajärven rajavartiostosta noin 1 km länsiluoteeseen, Kuikkalammen ja Kuivajärven välisellä kannaksella.

Korterinta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kiantajärven Vuonanniemen itärannalta on löytynyt kvartsi-iskoksia. Kohteelta noin 400 m etelään sijaitsee Vuonanniemen kivikautinen asuinpaikka.

Salmi (290040006) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Salmen tilalta on löytynyt rautakautinen hevosenkenkäsolki (KM 23258). Löytöpaikka sijaitsee Näsälänsalmen etelärannalla, salmen kapeimmalla kohdalla. Salmen vanhan päärakennuksen itäpuolella, noin 50 m päässä olevan ulkorakennuksen itäpuolella olevan nurmettuneen pellon kohdalta, solki löytyi peltotöissä 1970-luvun alkupuolella. Maa viettää tasaisesti pohjoiseen, rantaa kohti. Näsälänsalmen vastarannalta Hiekkaniemestä on löytynyt keihäänkärki (KM .

Papinniemi (290040007) (Löytöpaikat)
Varhaismetallikautinen; Tasakantaisen piinuolenkärjen (KM 21518) löytäpaikka sijaitsee Alavieksin Kellojärvellä, Papinlahden itärannassa. Esine on löytynyt rantahiekasta. Paikalla ei havaittu mitään esihistoriaan viittaavaa.

Heinonen 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Heinosenjärven luoteispään rantahiekasta on löytynyt metallinetsimellä rautakirves KM 39621. Tarkastuksessa paikalla ei havaittu mitään merkkiä kiinteästä muinaisjäännöksestä.

Peuronkangas (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Kuivasjärven kaakkoispuolelta, 0,2 kilometriä Peuronlammesta pohjoiseen, Peuronkankaan länsipäästä, hakkuuaukean reunasta, noin 15 metrin etäisyydellä toisistaan on löytynyt rautaveitsi ja ruodollinen kärki (KM 39303). Kivikkoisessa maaperässä ei ollut näkyvissä mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa. Löytötiedot eivät myöskään viittaa hautaan. Kyse lienee irtolöydöistä.

Mökkimaa 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee 2,5 kilometriä Pesiöjärvestä etelään, 0,4 kilometriä Leväjärven eteläpuolella, Mökkimaa-nimisen kapean, länsi–itä -suuntaisen soiden ympäröimän kangaskumpareen länsipään eteläosassa. Alue kasvaa nuorta mäntymetsää, aluskasvillisuutena on kanervaa, varpuja ja sammalta. Maanpinta on hieman muhkurainen, ilmeisesti sitä ei kuitenkaan ole käsitelty koneellisesti hakkuiden yhteydessä. Maaperä on kivettömältä vaikuttavaa hiekkaa. Paikalta on löytynyt rautainen nuolenkärki KM 39923 hyvin läheltä suon reunaa sekä pronssinen hevosenkenkäsolki siitä viitisentoista metriä pohjoiskoilliseen. Noin 25 metriä pohjoiseen soljen löytöpaikasta on tervahaudan pohja, Mökkimaa 1, 1000023518.
Karttaan on merkitty toinen Mökkimaa tästä paikasta puolitoista kilometriä kaakkoon.

Ylä-Honkinen 1 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Löytöpaikka sijaitsee Ontojärven itäosassa olevan Ylä-Honkinen -nimisen saaren pohjoisrannan itäosassa. Paikalta löytyi metallinilmaisimella kesällä 2013 väkäsellinen ruotokeihäänkärki (KM 40011: 1). Se löytyi rantahiekasta noin 10 cm syvyydestä. Nuolenkärki ajoittuu vertailuaineiston perusteella rautakauden lopulle tai varhaiskeskiaikaan, mahdollisesti 1200-luvulle.
Irtolöytöpaikka vaatii lisäselvitystä. Löytöpaikkaa ei ole tarkastettu maastossa.

Saarela (1000024148) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Jukka Laine on löytänyt saviastianpalan KM 40144 15.7.2014 rantakivikosta Puolangan Lylykylän Saarelan tilalta, tilan mökistä 30 metriä etelälounaaseen. Löytöpaikka sijaitsee 22,6 km itäkoilliseen Puolangan kirkolta, Lylyjärven pohjoisrannalla, noin 200 metriä Lylyjoen suusta itään. Esine löytyi rantakivikosta, jota routa oli myllännyt rankasti. Lasten leikkipaikkana käyttämästä rannasta ei ole aiemmin löytynyt mitään. 10 metrin päästä pohjoiskoilliseen on 80-90-luvulla havaittu palaneita kiviä. Lähin tunnettu kivikautinen asuinpaikka on Hiltula 620010001 noin 1 km itään samalla rannalla. Tarkastamaton löytöpaikka.

Tuomela (1000024424) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsijä on löytänyt tipparahan (Moskova 1645-1676) KM 40201 kesäkuussa 2014 metallinilmaisimella Paltamon Melalahden kylän Tuomelan tilan maalta. Löytöpaikka sijaitsee Paltamon kirkosta noin 8 km länsilounaaseen, Paltaselän Melahden koillisrannalla, Valtalantien eteläpuolella, Ellukkaan laskevan ojan varrella. Paikka on tilan talon ovesta 130 metriä etelään, 3-4 metriä aitauksen eteläpuolella. Maaperä on multaa, löytösyvyys 20 cm. Metsässä näkyy kuoppia, joissa on hiiltä ja kalkkikiveä. Paikalta löytyi myös veitsen terä, jota ei talletettu kokoelmiin. Myllymäen kalkkiuuni 1000009505 sijaitsee 730 metriä löytöpaikasta pohjoiseen. Lähistöltä on sittemmin ilmoitettu muitakin historialliseen asumiseen ja maatalouteen liittyviä metallinetsintälöytöjä (lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari-tietokannassa).
Kesällä 2014 löytyi myös pienet luotipihdit 160 metriä päätalon ovesta etelälounaaseen 10-15 cm syvyydestä turvemullasta. Maasto on metsää. Paikalla on maatunut kuoppa todennäköisesti kalkin kaivuun jäljiltä, noin 5-7 metriä halkaisijaltaan. Pihdit palautettiin löytäjälle. Tarkastamaton löytöpaikka.

Kangasjärvi 1 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kangasjärven koillispuolella, rannasta nousevan rinteen puolessa välissä. Paikalla on kuivaa kangasmetsää ja taimikkoa. Inventoinnissa 2011 polun pinnasta poimittiin talteen neljä kvartsi-iskosta. Paikalla oli myös tiilen ja tasolasin kappaleita. Löytöpaikan ympärille tehtiin koepistoja ja kairauksia, mutta mitään merkkejä asuinpaikasta ei löydetty.

Renkan kämppä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Ympäristön kuvaus
Renkan lammen itäpuolella kummulla, jossa on ennen ollut Renkan kämppä.
Vuoden 2011 inventoinnissa maan pinnalta poimittiin kvartsi-iskoksia ja palanutta luuta. Ne keskittyivät melko pienelle alueelle. Maanpinta on kulunut laajalta alueelta, eikä kiinteitä rakenteita havaittu. Lähin kivikautinen asuinpaikka sijaitsee 650 metrin päässä Kälkäsen rannalla.
Kohteen rajaus
Kohteen rajaus on pistemäinen.

Kolmikannanniemi 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Petri Anttonen on löytänyt KM 40332:1-5 rautaisen padan sangan, pronssipellin paloja ja mahdollisen pronssisen tupen katkelman metallinetsinnässä 14.9.2014 Suomussalmen Kolmikannanniemestä Märännönlahden rannalta. Löytöpaikka sijaitsee Suomussalmen kirkosta 11 km luoteeseen, Kiantajärven Mikkoslahden luoteispäässä olevan Jokiselän Märännönlahden luoteisrannalla, Viitostien ja Kokkotaipaleentien risteyksestä 1,1 kilometriä koilliseen. Paikka on metsäistä rantatörmää niemen rannalla. Löytöpaikalla näkyi hiiltä ja palanutta maata sekä rikkoontuneita kiviä. Pellinpalat löytyivät aarin alalta. Rantaviivasta löytyi kvartsi-iskoksia ja palanutta kiveä, ks. Kolmikannanniemi 1 (Hanna Kelola-Mäkeläinen, Metsähallitus). Salmen itäpuolella sijaitsee kivikautinen asuinpaikka Rypöniemi.
Inventointi 2014: Maasto on mäntyä ja koivua kasvava rantaterassi. Maasto on muodoltaan hieman epätasainen ja maan pinnalla näkyy siellä täällä kiviä. Aluskasvillisuus varpua ja sammalta. Pronssisen veitsentupen löytöpaikalle tehtiin koepisto, jossa maannos oli normaali. Löytö näytti kaivuujäljistä päätellen tulleen joko turpeesta tai heti sen alta. Maa löytöpaikalla oli hieman hiekkaisempaa kuin muualla. Pronssipellin palan löytöpaikalle tehtiin myös koepisto, josta tuli huuhtoutumiskerroksen alta muutaman sentin paksuinen punertava kerros ja sen alta keltainen pohjahiekka. Metallinpaljastinharrastaja oli jättänyt turpeesta löytyneen pronssipellin palasen löytöpaikalle ja se otettiin talteen.

Kylmälahdenkallio (Löytöpaikat)
Historiallinen; Poikkiteräinen rautainen nuolenkärki KM 40333 löytyi metallinetsinnässä 2014 Suomussalmen Kylmälahdenkalliolta. Löytöpaikka sijaitsee Suomussalmen kirkosta 10,7 km luoteeseen, Mikkoslahden ja Kylmälahden välissä olevan Märännönkankaan etelärannalla, Viitostien ja Kokkotaipaleentien risteyksestä 970 metriä kaakkoon. Paikalla on muutaman kymmenen neliömetrin tasanne kalliorinteessä kuivassa kangasmetsässä. Löytökohta sijaitsee kallion korkeimmalla kohdalla olevasta kivestä 15 metriä rannan suuntaan. Paikalta ei löytynyt mitään muuta. Saman lahden rannalta ei tunneta muita muinaisjäännöksiä. Kärki on löytynyt 1 - 2 cm syvyydestä kuntan alta, mutta ilmeisesti vielä huuhtoutumiskerroksesta.
Tarkastuksessa löytöpaikalle tehtiin pieni koekuoppa, josta ei tullut löytöjä. Kuopassa havaittiin huuhtoutumiskerroksen alta soran ja kivien sekainen noin 2 - 5 cm paksu punertavahiekkainen kerros, jonka alla oli vaalea pohjasavi. Huuhtoutumiskerros on paikalla noin 4 - 10 cm paksu. Esine on selkeästi historialliselta ajalta (1700–1900 -luvun väliseltä ajalta). Rajaus on tehty löytöpaikan ja maastonmuotojen perusteella siten, että rajaus käsittää koko kalliotasanteen, jolta nuolenkärki löytyi.

Iivantiira Lapinniemi (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Lapinniemessä, joka on Iivantiiranjärven länsirannalla. Kuviolla kasvaa uudistuskypsää metsikköä.
Hiekkaranta tutkittiin vuoden 2012 inventoinnissa ja sieltä löytyi yksi selkeä kvartsi-iskos.

Ränkänsaari (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Ympäristön kuvaus
Kohde sijaitsee Ränkänsaaressa, joka on Iivantiiran ja Aidasjärven välisessä lahdessa. Kuviolla kasvaa erirakenteista metsikköä. Saaren keskiosassa on kallioista maastoa ja luoteisranta on hiekkainen.
Ränkänsaaren autiotuvan edustan polulta löytyi selkeä kvartsi-iskos. Mahdollisesti kvartsin työstön alkuvaiheesta peräisin olevia kappaleita löytyi myös laavun nuotiopaikalta ja luoteisrannan hiekasta.

Pienautio (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka sijaitsee Kellovaarassa, Hermikkisuon ja Kellolammen välisellä alueella, Puolangantiestä noin 500 metriä koilliseen. Paikalta on löytynyt 20.7.2014 metallinetsinnän yhteydessä vöysolki (KM 40469). Paikalta on löytynyt myös 1/2 skilling 1799, jota ei ole liitetty kokoelmiin. Löytäjän havaintojen mukaan paikalla on kiviröykkiöitä.
Inventointi 2022: Muinaisjäännösrekisterissä ilmoitetun koordinaattipisteen tienoilla ei ole mitään merkkejä kuvauksen mukaisista kiviröykkiöistä tai mistään muustakaan vanhasta viljelystä tai asutuksesta. Kohta on moreenipohjaista kuusi- ja mäntymetsää. Sen sijaan paikasta 200–300 m lounaaseen on autioitunut viljelys raivausröykkiöineen ja tuvansijoineen (Kellovaara Pieniautio, 1000048528). On hyvin todennäköistä, että metallinilmaisinharrastaja on ilmoittanut löytöpaikan muutama sata metriä väärin. Liittyy melko todennäköisesti Kellovaara Pieniaution asutusyksikköön.

Ranta-Alanne (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka sijaitsee Melalahden rannan läheisyydessä, noin 35 metriä Pujoniementiestä etelään. Paikalta on löytynyt vuonna 2014 metallinetsinnän yhteydessä veitsen pronssikahva (KM 40470). Sen löytösyvyys oli noin 15 cm. Löytöpaikalta noin 350 metriä kaakkoon sijaitsee historiallisen ajan työ- ja valmistuspaikka Varissaari (1000009508).

Kirppuniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kurjenniemen länsipuolella, Vuottolahden etelärannalla, Vuottolahdentien pohjoispuolella, lähellä sijaitsevan laiturialueen länsipuolella. Paikalta on löytynyt vuonna 1961 kesämökkiä rakentaessa reikäkiven puolikkaat (KM 40481). Puolikkaat ovat eriväriset: tummempi löytyi vedestä ja vaalea kuivalta maalta. Reikäkivi on toimitettu Kansallismuseon kokoelmiin vuonna 2014.
Inventointi 2023: Koordinaattiselitteen mukaan muinaisjäännösrekisterissä ilmoitettu koordinaattipiste on arvioitu löytöpaikka. Todennäköisesti löytöpaikka on kuitenkin lännempänä, tontilla, jonka kiinteistötunnus on 205-417-11-48. Vuoden 1971 peruskartassa se on ainoa kesämökkitontti ja kesämökki nykyisen venesataman länsipuolella. Venesataman kohdallakin on kartassa rakennuksia, mutta ne ovat yhteismaalla. Tontti ulottuu lähimmillään noin 25 m päähän muinaisjäännösrekisterissä ilmoitetusta koordinaattipisteestä. Löytöpaikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Ikusranta (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Vuonaniemessä, Niemikankaan länsiosassa Ikusrannan kohdalla. Rantaan on matkaa 0,1 kilometriä ja Vuonaniemen kärkeen hieman vajaat 0,7 kilometriä. Paikalla kasvaa tiheää mäntytaimikkoa. Maasto on matalaa ja tasaista, rannan puolelta soistunutta. Maanpinta on muhkurainen ilmeisesti muokkauksen seurauksena. Aluskasvillisuutena on kanervaa, puolukkaa ja suopursua. Maaperä on hiekkaa.
Paikalta löytyi metallinetsimellä rautakirveen terä KM 40871 heti turpeen alta, harmaasta hiekasta. Hiekka vaikuttaa puhtaalta, mitään löytöön liittyvää siinä ei pystynyt havaitsemaan.

Tulijärvi (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Löytöpaikka sijaitsee Ahvelassa, Julmakankaan itäpuolella, Tulijärven pohjoispuolella, noin 40 metriä rannasta pohjoiseen. Paikalta on löytynyt 9.1.2016 metallinetsinnässä poikkiteräinen nuolenkärki (KM 41073: 1). Sen löytösyvyys hiekkapohjoisella mäntykankaalla oli noin 10 cm.
Kohde vaatii lisäselvitystä; löytöpaikkaa ei ole tarkastettu maastossa.

Kankaanvaara (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Löytöpaikka sijaitsee Pienen Pesiöjärven pohjoispuolella, Kankaanaution lounaistiellä, mökkitien pohjoispuolella. Paikalta on löytynyt 1.10.2015 metallinetsinnässä ajoittamaton keihäänkärki (KM 41075: 1). Sen löytösyvyys mäntykankaalla oli noin 10 cm.
Tarkkaa löytöpaikkaa ei tarkastuksessa löytynyt. Alue tarkastettiin laajalta alueelta metallinetsimellä ja silmämääräisesti. Paikalla ei havaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Kaaperinsuo 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Maasto on erittäin kivikkoinen avohakkuuaukea Kaaperinsuon länsipuolella. Alue on äestetty ja laikutettu. Aluskasvillisuus varpua ja heinää. Halkaisijaltaan n. 1,35 m ja korkeudeltaan n. 45 cm kokoinen myllynkivi, jonka keskellä on halkaisijaltaan n. 22 cm kokoinen pyöreä reikä. Lisäksi kiven päällä on pieni keskeltä haljennut pyöreä kivi, jonka halkaisija on ollut noin 50 cm ja korkeus 10 cm. Paikallisen tiedon mukaan myllynkivi on tehty Ämmän ruukin vesimyllyä varten 1860- tai 1870-luvulla, mutta se on jäänyt metsään ruukin mentyä konkurssiin. Toinen samanlainen kivi sijaitsee suon toisella puolella n. 450 m päässä luoteeseen.

Kaaperinsuo 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Maasto on Kaaperinsuon lounaispuolella oleva koivuvaltainen tuore metsä. Paikalla isoja kivilohkareita ja kalliota, aluskasvillisuus varpua, sammalta ja suopursua. Halkaisijaltaan n. 1,35 m ja korkeudeltaan n. 45 cm kokoinen myllynkivi, jonka keskellä halkaisijaltaan n.
20 cm kokoinen pyöreä reikä. Paikallisen tiedon mukaan myllynkivi on tehty Ämmän ruukin vesimyllyä varten 1860- tai 1870-luvulla, mutta se on jäänyt metsään ruukin mentyä konkurssiin. Toinen samanlainen kivi sijaitsee suon toisella puolella n. 450 m päässä koilliseen.

Alasalmi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Vuonna 1874 kokoelmiin toimitettu tasataltta KM 1587 on saatu kokoelmiin Alassalmen (pitäjänkartalla Alasalmi) talosta. Tarkemmat löytötiedot puuttuvat.

Heikka (1000030514) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Manamansalon Heikan talon läheltä on 1880 löydetty kivikautinen tasataltta KM 2302:1. Lisäksi Heikasta on yksi kiviesine Kajaanin museossa (KaiM 295).

Koivisto (Halmekaarto) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Koiviston (ent. Puro, ns halmekaarto) tilan rakennuksia ei enää (2017) ole ja alue on peltoa. Tasataltan (KM 2378:5) tarkkaa löytöpaikkaa ei tiedetä. Kohdetta ei ole tarkastettu.

Tähyssaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Saarelta on kerrottu löytyneen kourutaltan. Kohdetta ei ole tarkastettu.

Manamansalo Harju (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Manamansalon harjusta on kaksi kiviesinettä, joiden tarkempaa löytöpaikkaa ei tunneta.

Jaakkola (1000030593) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Jaalangan Leinosenlahteen laskevan Aittojoen suupuolessa olevasta noin 400 metriä pitkäm leinosenkosken pohjalta on löydetty kolme kiviesienettä (KM 7769:1-3)

Salmela (1000030594) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Oterman Salmelan pellosta löydetty kivikirves KM 10265. Tarkka löytöpaikka ei tiedossa.

Manamansalo Haapala (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Haapalan pellosta Unelanojan itärannalta on löydetty kivikirves KM 11034.

Autioniemi 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Alueelta on löytynyt poikkikirves KM 11184.

Jaalanka Takalo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Jaalanganlahden pohjoisrrannalta oleva kivitaltta KM 17979 on ilmeissesti löydetty jostakin huvilarakennuksen ja rannan väliltä

Vuokko (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Rannasta noin 15 metrin päässä polulta on löydetty hioin (PPM 3494?).

Jaalanka Leinola (Löytöpaikat)
Kivikautinen; 1900-luvun alussa on Jaalanganlanden kievaritalon pellosta (s. o. Leinonen) löytynyt tasaltaa, jonka nykyinen olinpaikka ei tiedossa. Mahdolline löytöalue laaja, talo (tila nro 4) ollut vielä jakamaton tuolloin.

Kalettomaa (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Vuoden 1969 tietojen mukaan Neittävän kansakoululla ollut kiviesine (nro 6) on löydetty jo tuolloin puretun Piiparin talon (tilanro 9:3) läheiseltä pellolta sitä kynnettäessä.

Veneheitto Mäkelä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Taloa rakennettaessa on pihalta löytynyt pohjalainen tasataltta (1969/Venetheiton kansakoulu)

Tuulisuo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Halmetsalon talosta noin 1400 metriä länteen ja Perttusenkankaan saunasta (kämpästä) Tuulisuolle päin (lännen suuntaan) noin 50 metriä on löydetty kiviesine (KM 17376) suomudan ja pohjakivennäismaan rajalla 70 cm syvällä. Ei tarkastettu maastossa.

Unela (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Unelan talon metsiköstä läheltä unelanojaksi nimettyä puroa on löydetty kiviesine KM 11033.

Niska Kukko-Oja (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kukko-Ojan pellosta on löydetty kiviesine KM 2508:22 (Snellman 1887, s. 19, kuva 21)

Niska Polvi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Talon pellosta mainitaan löytyneeksi KM 2508:29 (Snellman 1887, s. 19)

Niska Myllylä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hävinneen Myllylän pellosta on löydetty kiviesinen KM 2508:37. Paikalat on myös maininta hukkuneesta kiviesineestä

Kurensaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pieni saari on ainakin osin voimalaitosrakentamisen muokkaama. Saaresta on tasataltta ja tuura (KM 2508:38-39) Snellman 1887, s. 21-22

Karvoniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Aittojärven eteläosassa sijaitsevalla kapealla luode-kaakko -suuntaisella niemellä. Niemen luoteispäästä, keskeltä niemeä löytyi metsäiseltä alueelta laikutusjäljestä reikäkivi. Kivi sijaitsi välittömästi turpeen alla. Maaperässä ei havaittu muita löytöjä tai erityisempiä värjäytymiä. Kivi on hieman soikean muotoinen ja hiottu. Reikä on porattu molemmilta puolilta.

Likolahti (1000030867) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Vyöllispyörä löytyi pellosta metallinpaljastimella noin 25-30 cm syvyydestä. Alueella on ollut asutusta 1500-luvulta lähtien.

Niipaskoski 2 (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Metallinpaljastimella löydetty rautakärki (luultavasti keihäästä).
Löytöpaikalle tehtiin koekuoppa, jossa maannos oli normaali. Kohteessa ei havaittu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä. Kyseessä on irtolöytöpaikka.

Halmeniemi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Valkeajärven länsipuolella, kangasmetsässä, kulkee rantaan talvitie. Tien keskeltä löytyi heti turpeen alta panssarinuolenkärki, viistossa, kärki alaspäin.

Mattila (1000031035) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hyrynsalmen Mattilan tilan pellolla Pikku-Hyryn ja Hoikkajärven välisellä kannaksella noin 130 metriä Hoikkajärven rannasta länteen. Pellosta löytyi metallinpaljastimella n. 15 cm syvyydestä vyökoukku. Paikalta ei tehty muita havaintoja, jotka voisivat liittyä löytöön. Kohteen tarkastuksessa ei havaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen liittyvää. Tarkastushetkellä pelto oli nurmella. Koekuopissa havaittiin pari palaneen luun murusta.

Nuottiranta (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Kangasmetsästä mökin rakentamisen yhteydessä löytyi putkilukon avain metallinpaljastimella. Löytö oli noin 10-15 cm:n syvyydellä.

Kurimo (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kurimon vanhainkodin takana olevasta pellosta löytyi metallinpaljastimella noin 15 cm syvyydestä pieni pronssinen räpylä, joka lienee peräisin lintuaiheisesta korusta.

Kumpusaari (1000031081) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinpaljastimella on löydetty paikalta putkivartinen rautaesine, ruodollinen rautaveitsi ja rautalevyn kappaleita. Metsähallituksen arkeologi tarkasti paikan, mutta ei havainnut merkkejä ihmistoiminnasta. Esineiden arveltiin olevan peräisin historialliselta ajalta.

Niska-aho 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta löytyi metallinpaljastimella riipus, jonka muoto muistuttaa kirveenterää, Vastaavanlainen tunnetaan Reponiemestä. Maatsotarkastuksessa ei huomattu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä. Koekuopassa havaittiin heti turpeen alla hiiltynyttä maata. Varmuutta ei saatu siitä liittyykö se ihmisen toimintaan vai metsäpaloon. Maannoksessa ei huomattu mitään muuta poikkeavaa.

Vaalan satama (Löytöpaikat)
Kivikautinen; "Waalan sataman perunapellosta" on vuonna 1899 löydetty kiviesine KM 3862:6.
Tarkempi löytöpaikka ei ole tiedossa.

Uutela (1000031290) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; "Uutelan tila (2:63) on nykyisin (1969) Oulujoki Oy:n ulkomuseoaluetta, metsittynyttä peltoa. Alueelta on kaksi kiviesinettä: KM 4082:10-11. Tarkka löytöpaikka ei ole tiedossa.

Koveronkoski (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Vuonna 1825 Koveronkoskesta kanavankaivutöiden yhteydessä on löydetty hopeinen kaularengas KM 150. Tuon jälkeen alue on muuttunut eikä tarkkaa löytöpaikkaa tunneta.

Askola (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Askolan pellosta löydetty kiviesine KM 2508:40. Vuonna 1969 pellot osin tarkastettu tuloksetta.

Mikkola (1000031295) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Askolanniemen lounaisosaan kaivetun kanavan koillisrannalta löydetty pellonojaa kaivettaessa kivituura (KM 11010:1) 20 cm syvyydestä vuonna 1935. Vuonna 1969 ei havaittu merkkejä asuinpaikasta.

Tuomela (1000031296) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivitaltta löytynyt pellolle ajetusta mudasta. Muta Alajärven etelärannalta, tarkka alkuperäinen paikka ei tiedossa.

Iloniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta löydetty kivikirves (PPM 4310). Ei havaintoja asuinpaikasta vuonna 1969.

Jyrkkä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kourutaltta (PPM 4310:2) löydetty Jyrkän talosta noin 200 metriä luoteeseen peltoaukean itä-koillisreunalta. Ei havaintoja asuinpaikasta vuonna 1969.

Nuojuankoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Nuojuan voimalaitoksen padon alapuolelta löydetty kiviesine (PPM 4684:9). Alue tuhoutunut.

Seppälä (1000031302) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Seppälän talon pellosta Niskakosken jokitörmältä yksi kiviesine sekä tasataltan katkelma päärakennuksesta (1969) noin 60 m pohjoiseen.

Kolehmainen (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivikirveen/-taltan (KM 30271) löytöpaikka sijaitsee Oulujoen itärannalla, Kolehmainen-nimisen tilan alueella. Esineen tarkempaa löytöpaikkaa ei ole tiedossa.
Esineen on lahjoittanut Kansallismuseon kokoelmiin Helmi Hiitola, joka oli löytänyt taltan vanhempiensa jäämistöstä. Helmi Hiitola arvelee esineen löytyneen joskus 1930-luvulla kotitilansa alueelta.
Kyseessä ilmeisesti sama Kolehmainen, joka mainitaan mahdollisena kivikautisena asuinpaikkana vuoden 1969 inventoinnissa. Löytöjen mainitaan olevan talon peltojen sittemmin metsittyneeltä kaakkoiskulmalta (koordinaatit yllä)

Rasinpelto (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Rasinpellosta kerrotaan löydetyn kivikirveen ja rautamiekan, joka olisi särkynyt heti kun se oi löydetty.

Lassilanniemi Lassila (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Tuuran KM 17976 löytöpaikka on noin 100 metriä päärakennuksesta lounaaseen

Lassilanniemi Niemelä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Lassilanniemen Niemelästä on löydetty hukkantunut kourutaltta. Löytöpaikka on rantapellon reunassa päärakennuksesta noin 30 m itäkaakkoon. Pihalle kaivoa tehtäessä kerrotaan paljastuneen kiuas noin 1 metrin syvyydestä.

Painuanlahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Liuskeihäänkärjen (KM 14913) löytöpaikka Painuanlahden pohjoisrannalla rantatasanteella.

Valkiaisojan suu itä (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Alueelta on löydetty tasataltta (KM 27978) sorakuopasta hiekanotossa 1993. Löytäjän mukaan löytöpaikan lähellä on maakuoppia, mahdollisia pyyntikuoppia, ja löytöpaikalle on johtanut pistoraide.
Löytäjän ilmoittaman löytöalueen tarkastuksessa 2017 löytökohtaa ei voitu täsmällisesti paikantaa eikä alueella havaittu kuoppia. Kohdemerkinnän eteläpuolella Valkiaisojaa kohti johtaa kaakosta vinovalovarjosteessa heikosti erottuva poikkeama (epämääräisenä 1946 ilmakuvassa), joka voisi olla tilapäisen raiteen pohja. Aluetta on tarkastettu myös 2021 samoin kuin rautatien pohjoispuolella olevan pistoradan aluetta, jonka lähellä on sorakuoppia Kääriänojan ylittävän sillan läheisyydessä sekä Ketunsaarentien varrella parissakin kohtaa.
Kummallakaan kerralla ei ole todettu mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Rokua Pitkäperä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rokuanjärven itäosan Pitkänperän rannalta ns. Kangaspeltoaituudesta on löydetty kivikirveen katkelma (Neittävän koulu no. 11?, 1969)

Murtovaara (1000031509) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kylälahden itäpuolella, Vaarasuon pohjoispuolella, Murtovaaran lounaisrinteellä, jyrkänteiden välillä. Paikalta on löytynyt metallinetsinnässä 10.7.2016 rautakautinen ruotokeihäänkärki (KM 42682:1). Sen löytösyvyys oli noin 5 cm.
Kohde vaatii lisäselvitystä; löytöpaikkaa ei ole tarkastettu maastossa.

Puolanka (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Puolankajärven länsirannalta, noin 10 m 1950-luvun rantaviivasta, pellon reunasta löytyi kiviesine. Kyseessä on entinen rantaniitty, jossa on viljelty perunaa noin viiden vuoden ajan. Maaperä on savista multamaata. Kiviesine löytyi syksyllä 2017 perunankorjuun jälkeen pellon pinnalta. Paikalla havaittiin hiilijäänteitä, jotka saattavat liittyä 1960- luvulle saakka paikalla sijainneeseen pajaan. Paikka on ollut kiinteästi asuttu 1500-luvun lopulta saakka. Pelloilta on satunnaisesti tehty asutushistoriaan liittyviä havaintoja. Nyt löydetty esine lienee nahantyöstöön käytetty kaavin. Arkeologi ei ole tarkastanut löytöpaikkaa maastossa.

Nivanniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Pyssylammen eteläpuolella, Nivanniemen pohjoisrinteellä. Maasto on hiekkaista ja kasvaa mäntyjä. Metallinetsinnässä on löytynyt paikalta hopeakolikko. Kolikko on saksalainen, Würzburgissa lyöty anonyymi penninki (1024–1039). Kolikko löydettiin noin 10 cm syvyydestä. Löytäjä ei havainnut kohteessa muita esineitä tai rakenteita.

Hypäs 2 (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Hypäs järven itärannalta löydettiin koekuopasta kaksi hieman epämääräistä kvartsi-iskosta (N 7264230 E 616106). Toisessa iskoksessa on kaksi lohkopintaa ja toisessa kolme – muut pinnat iskoksissa ovat luontaisia. Löytöpaikka sijaitsee rannan tuntumassa. Maaperä paikalla on kivinen hiekka. Paikalle tehtiin liki kaksikymmentä koekuoppaa, mutta löytöjä saatiin vain yhdestä. Kyseessä ei siis voi olla (runsaslöytöinen) asuinpaikka, vaan paikka on tulkittava irtolöytöpaikaksi. Koekuoppia kaivamalla ei paikasta mielestäni ole saatavilla enempää tietoa.

Autiokangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Hiekkakankaalta on löytynyt metallinetsimellä rautainen kaarisolki kunttakerroksen alla. Lähistöllä, 10 - 15 metrin päässä, havaittu myös kuparipellin katkelmia. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Väinänsalmi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kuhmon Lammasjärven eteläpäässä, Saunajoen suulla, Talasniemen pohjoispuolella, Väinänsalmen kohdalla. Löytöpaikka on kallioisella niemellä. Kohteesta on löytynyt metallinetsimellä putkikirves.
Löytöalue tarkastettiin pintahavainnoinnin lisäksi metallipaljastimella. Paikalta ei löytynyt uusia metalliesineitä eikä merkkejä asuinpaikasta. Löytöpaikasta n. 5 m koilliseen on n. 1,3 m kokoinen ja 30 cm syvä moderni pintakasvillisuuden peittämä kuoppa.

Kesäteatteri (1000032997) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Myöhäisrautakautinen pronssiriipus, löytynyt metallinetsinnässä toukokuussa 2018.
Vaatii tarkempaa selvitystä; kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pajakka (Löytöpaikat)
Pronssikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Kuhmon kirkosta noin 265 metriä luoteeseen, Ikolan pappilan itäpuolella, noin 20 metriä Pajakkajoen rannasta. Löytöpaikka sijaitsee vanhan sillan maarakenteiden eteläpuolella. Paikalta on löytynyt metallinetsinnän yhteydessä pronssinen, varsiputkellinen keihäänkärki. Keihäänkärki löytyi kiven juurelta, noin 40 cm syvyydeltä peltomulta kerroksen ja kivennäismaan välistä. Suurella todennäköisyydellä keihäänkärki on lähes alkuperäisellä paikallaan. Kivestä, jonka juurelta esine löydettiin, näkyy maanpinnalle vain laki. Kohteessa ei tehty tarkastuksen yhteydessä muita havaintoja.

Linnasaari (1000034427) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Linnansaari sijaitsee Kajaaninjoessa Petäisenniskan ja Pukkisaaren välissä. Keskeltä saarta ison kiven alta on löytynyt metallinpaljastimen avulla 7 kolikkoa nipussa vuonna 1997. Rahojen peittona on ollut vielä laakakivi. Rahat ovat olleet löytöhetkellä yhtenä möykkynä ja ne on jälkikäteen toisistaan irrotettu. Mahdollisesti rahat ovat olleet nahkapussissa, mutta siitä ei ole jäänyt mitään jäljelle. Rahat ovat kuparista lyötyjä 1/4 äyrin rahoja kuningatar Kristiinan ajalta (1632-1654). Osa rahoista on hieman viistoon lyöty. Rahat ovat Kainuun Museon kokoelmissa.

Lahdenlouhi (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Kvartsinen nuolenkärki on löytynyt Sotkamon Korkelanmäen Lauttolahden tilan maalta, huvilan rannasta, vesirajasta, kallion vierestä rantaa siivotessa. Löytö sijaitsi maanpinnassa. Maaperä on sora- ja hiekkamaata, jossa on myös kiviä.

Lauttopuronlahti (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Sotkamon Lauttolahdesta löydetty reikäkirves. Kirves on löytynyt aivan vedenrajasta, joka kuivan kesän takia oli tavallista alempana.

Laukkasvirta (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka on Suomussalmen Kiannan kylästä Piispajoen suulla, nykuinen Laukkasvirta. Paikalta on löytynyt rautainen atraimen puolikas. Löytö on toimitettu Museovirastoon 1978. Esine on löytynyt aivinkoleella kalanviljelylammikkoa kaiveltaessa noin 1,5 metrin syvyydeltä liejusta. Atraimessa on kolme väkäsellistä piikkiä samassa ruodossa. Sen pituu son 16,9, josta ruodon pituus on 7,5 cm.

Kaunisniemi (1000034743) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä löytynyt säännöstellystä rannasta veden ollessa alhaalla myöhäisrautakautinen räpyläriipus. Kymmenkunta metriä länteen löytyi koristeltu pyöreähkö kupariseoslevy (todennäköinen permiläisesine tai sellaisen imitaatio). Muita löytöjä ei ollut. Löydöt on luetteloitu päänumerolla KM 42119.

Ryhtälänniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka on Puolankajärven Susilahden rannalla olevan Ryhtälänniemen tilan pohjoiseen viettävä rantapelto. 1950-luvulla ensimmäisiä kertoja traktorilla peltoa kyntäessä
on löytynyt n. 20 m päärakennuksesta pohjoiseen kaksi kiviesinettä, jotka ovat myöhemmin menneet hukkaan. Hukkaan mennyt kirves oli ollut suippopäinen, toinen pää tylppä, toinen kirveen tapaan viistollaan. Esineen pituus oli ollut alle 20 cm. Kirveessä oli ollut keskellä reikä ja esine oli ollut kauttaaltaan hiottu. Esineet oli aluksi heitetty peltoraunion päälle, sittemmin ne olivat joutuneet vajaan, josta oli joitakin vuosia sitten haettu koneella roskia. Aivan löytöpaikan vieressä oli vanhan rakennuksen pohja. Tarkastushetkellä pelto oli kesannolla, mutta maanomistaja ei halunnut mitään koekuoppia tehtäväksi. On mahdollista, että paikalla on ollut hauta, joka on tuhoutunut kynnettäessä.

Valtala (1000035142) (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Löytöpaikka sijaitsee Vihajärven länsirannalla, noin 6 km kaakkoon kirkosta. Taltta on löydetty jo 1800-luvulla, eikä tarkkaa löytöpaikkaa voitu selvittää. Tila on ollut autiona jo pitkään, joten entiset pellot kasvavat pitkää heinää, vesakkoa, horsmaa ja vatukkoa. Vihajärven pintaa on laskettu, joten ranta oli tiheää pensaikkoa.
KM 3215:2 pohjalainen tasataltta

Pahkaniemi (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Löydetty pohjalaistyyppinen kaksoistaltta. Tarkempi löytöpaikka tuntematon.

Aataminsaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Esineen KM 3215 löytötiedoissa sanotaan, että esine on löytynyt Paakanajärven saaresta peltoa kuokittaessa ja toimitettu museoon v. 1896. Aataminsaari on ainoa Paakanajärvessä oleva saari. Sen pinta-ala on vain 125- 150m2 , mutta lähitaloista kerrottiin, että 1900-luvun alkupuolella Paakanan työmies Aatami Karhu kasvatti saaressa perunaa ja vihanneksia. Hänen mukaansa saarta on alettu kutsua Aataminsaareksi, vaikka saarella oli aiemminkin ollut nimi, Kalmosaari. Pikariniemen talosta kerrottiin, että Antti Paloniemi oli 30 - 40 vuotta sitten löytänyt saaresta ihmisen pääkallon .
Nykyään saaressa on kesämökki, johon liittyy pieni ulkorakennus ja rinteeseen kaivettu perunakellari. Saaren laki, jossa itse mökki sijaitsee, on tasainen ja sitä peittää nurmikko. Veteen viettävillä rinteillä kasvaa muutama lehtipuu. Saaren rinteet ovat kauttaaltaan nyrkinkokoisten kivien peitossa. Pihamaalle kootun kivikasan päällä oli kvartsikärjen teelmä.

Hevonperseenmutka (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Kohde sijaitsee Peranganjoen kaakkoisrannalla Hevonperseenmutkan kohdalla. Kohde sijaitsee laavulle johtavan polun pohjoispuolella muutaman metrin päässä joen jyrkästä törmästä. Kohde sijaitsee mäntyisessä kangasmetsässä. Maanos on hiekkaa. Metallinetsinnässä on löytynyt nuolenkärki. Maa löytöpaikalla on nokista. Tarkastuksessa ei havaittu löytöpaikan ympäristöstä mitään tavallisuudesta poikeavaa, maarakenteita tai maannoksessa poikkeamia. Kyseessä irtolöytöpaikka.

Ylä-Honkinen NW (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kesällä 2019 on noin 30 cm syvyydestä hiekkamaasta löytynyt keihäänkärki, ns. rangeli ja nuolenkärki (diar. KM 43137). Löytötiedot puutteelliset, esineet löytyivät hajallaan noin 10 metrin matkalla.
Vaatii lisäselvitystä; kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Jokiperä (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä löytynyt noin 30 cm syvyydestä hiekkamaasta yhdessä nipussa 8 nuolenkärkeä.
Kohde tarkastettiin maastossa, mutta nuolenkärkien löytöpaikkaa ei varmuudella havaittu. Lähistöltä löydettiin kuitenkin esihistoriallinen kuoppajäännös, joka on nimellä Nujuniemi (1000037057).

Eksyneenniemi 4 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt 25 cm syvyydestä ns. mäntämäisellä avaimella avattava putkilukko keskiajalta (KM 42140:1). Alakohteena rannalta löytyneitä kvartsi-iskoksia.
Vaatii lisäselvitystä; kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Katermankoski 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt 30 cm syvyydestä lyyranmuotoinen tulusrauta, nuolenkärki, veitsen katkelma ja kolmiomainen rautariipus. Esineet löytyivät hajallaan noin 10 neliömetrin alalla hakatussa ja auratussa maassa.

Joosepinkulma (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt kaksi nuolenkärkeä, veitsi ja rautainen kaksoiskoukku "muutamien metrien päässä toisistaan" noin 30 cm syvyydestä (diar. KM 42145).

Korkea-aho (1000036033) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kesällä 2019 on löytynyt noin 25 cm syvyydestä, "tasaisesti hajallaan" noin 10 metrin matkalla kolme nuolenkärkeä ja alaruotoinen veitsi. Diar. KM 42146.

Hirsikangas (1000036036) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt noin 25 cm syvyydestä täysin ehjä pöytäveitsi, lähinnä 1500-luvulle ajoitettua mallia (vastineita tunnetaan mm. Inarin Nukkumajoen talvikylästä).
Vaatii lisäselvitystä; kohdetta ei ole vielä tarkastettu maastossa.

Pikku-Hiukka 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pikku-Hiukan hiekkarannalta on vesirajasta saatu talteen pintalöytönä toistaiseksi tarkemmin ajoittamaton sinettosormus (KM 42160).

Viitala (1000036560) (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Metallinetsinnässä löytynyt 5 cm syvyydestä noen- ja hiilensekaisesta hiekkamaasta rautakautinen kirves, samaa tyyppiä kuin Kivikoski 1973: Abb. 616. Vierestä löytynyt myös padan sanka, haahla ja metallilankarengas, jossa näyttää olevan kuparia ja ehkä hopeaa (ks. alakohteet).
Vaatii lisäselvitystä, kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pujoniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on kesällä 2019 löytynyt soikealehtinen nuolenkärki 15 cm syvyydestä hiilen ja noen sekaisesta maasta. Samalta niemeltä on löytynyt myös veitsi (alakohde).

Uuranmäki (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Kesällä 2019 metallinetsinnässä on 15 cm syvyydestä hiekkamaasta löytynyt poikkiteräinen nuolenkärki. Alakohteena pieni piiloruotoinen veitsi.

Hossanjärvi Honkisaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Noin kolme metriä Honkisaaren etelärannasta, 20 cm syvyydestä veden alta on kesällä 2017 löytynyt kivinen kourutaltta (pohjalainen kourutaltta).

Kaakkoharju (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on keväällä 2019 löytynyt noen/hiilensekaisesta hiekkamaasta 15 cm syvyydestä väännetty väkäsellinen ruotokeihäänkärki, luultavasti merovingiaikainen.
Löytäjän mukaan noin 20- 30 metriä "löytöpaikalta alaspäin, suon reunassa" sijaitsee kuoppa.

Ahosaari (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on syksyllä 2019 löytynyt Pirttijärven Ahosaaresta putkilukon palkkiavain 10 cm syvyydestä. Vähän matkan päässä havaittu salpalukon rauta-avain.
Ilppari ILM12282.

Ala-Hoikka (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Paikalta on lokakuussa 2019 löytynyt metallinetsinnässä ns. kaarevaselkäinen suomalainen kirves noin 10 cm syvyydestä hiilen/noensekaisesta hiekkamaasta. Löytöpaikka sijaitsee terassimuodostumalla.

Kalliolampi (1000036919) (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Noin 8 cm syvyydestä poropolun alta on metallinetsinnässä löytynyt nuolenkärki (lokakuu 2019).

Naulasaari (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on 15 cm syvyydestä löytynyt rautainen nuolenkärki, pitkä suiponsoikea lehti, kärki taivutettu lähes "rullalle".

Saarenlahti 2 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on lokakuussa 2019 löytynyt 15 cm syvyydestä pieni nuolenkärki, jossa on ulospäin kaartuvat, "kuperat" lehden reunat. Hiekkasen (1979) typologiassa muotoryhmää 3BII, joka ajoittuu lähinnä keskirautakauteen.

Peranka Kokkoniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on syyskuussa 2019 löytynyt 10 cm syvyydestä nuolenkärki poropolun viereltä.

Paloniemi 4 (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Löytöpaikka sijaitsee esihistoriallisten asuinpaikkojen Syväjänniemi 1 ja Paloniemi 3 välissä. Löydettiin tunnettujen kohteiden tarkastuksen yhteydessä.
Matalan veden aikaan v. 2019 rantavedestä paljastunut isketyn kvartsin keskittymä. GPS-paikannuksen tarkkuus ±3 m. Löytöjä ei otettu talteen. Kuivan maan puolelle ei ole tehty koepistoja.

Paloniemi 5 (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Löytöpaikka sijaitsee esihistoriallisten asuinpaikkojen Syväjänniemi 1 ja Paloniemi 3 välissä. Löydettiin tunnettujen kohteiden tarkastuksen yhteydessä.
Matalan veden aikaan v. 2019 rantavedestä paljastunut isketyn kvartsin keskittymä. GPS-paikannuksen tarkkuus ±3 m. Löytöjä ei otettu talteen. Kuivan maan puolelle ei ole tehty koepistoja.

Joutenkangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metsäautotien reunalta on löytynyt fasettiputkinen keihäänkärki.

Huovisenniemi Peurakallio (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Vuonna 1992 on noin metrin syvyydestä veden alta hiekasta löytynyt sormus, joka on leikattu akantuskuvioidusta kupariseospellistä.

Ojanniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Varsiputkellinen keihäänkärki on kesällä 1990 löytynyt hiekkaisesta rantalietteestä. Alue on osan vuotta veden alla ja siinä havaittiin myös muutamia kiviä.

Itäranta (1000038676) (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Oulujärven Jaalanganlahteen liittyvän Kokonojanlahden pohjukan läheltä on keväällä 2020 löytynyt metallinetsinnässä nuolenkärki, atraimen piikki, raudankappale ja kaksi leikattua kupariseospellin palaa. Esineet löytyivät hieta/hiekkamaasta 10 cm syvyydestä.
Noin 30 metrin päässä löytöpaikasta sijaitsee löytäjän mukaan epäsäännöllisen muotoinen iso kaivanto, jonka seinät ovat hiiliset. Lisätietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM 14387.

Tervajoki (1000038717) (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Muinaissuksen kärki löydetty Tervajoen suun pohjoispuolelta, sillasta länteen. Löytöpaikka on suota, jossa noin 2 metrin vahvuisen mutakerroksen alla on hienoa hiekkaa. Löytö on tullut mudan ja hiekan rajalta. Suksen kappaleen pituus on 52 cm ja se on havupuuta.

Kunnas (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka sijaitsee noin 40 metriä Ylikyläntiestä lounaaseen ja noin 190 metriä Säräisniemen kirkosta etelään. Löytöpaikka sijaitsee pellossa. Neljä plootua löytyivät heti kyntökerroksen alapuolelta noin 16-17 cm syvyydestä. Päällimmäinen plootu oli liikahtanut ilmeisesti auran terän osuessa siihen. Plootut olivat päälekäin. Alimmaisen plootun alla oli merkkejä puu- tai tuohiastiasta, joka on suojannut plootuja.

Talviniemi (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Rokuanjärven länsirannalla sijaitsevasta Talviniemestä on löytynyt sädekiviliuskeesta tehty tasataltta. Nelisivuinen,poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen ja kantaa kohti kapeneva. Poikkiteräinen, teränlasku jyrkkä, terästä ja kannasta hieman lohkeillut, muutoin kauttaaltaan hiottu. Mitat 83 x 34 x 14 mm.

Lisäsärkkä (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Iivantiiran kaakkoisrannalla olevan uimarannan läheisyydestä on metallinetsinnässä löytynyt soikealehtinen nuolenkärki. Löytösyvyys noin 3 cm. Löytöä ei vielä ole luetteloitu kokoelmiin.
Ilppari ILM 16367.

Sirkkasuo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalla kulkee noin 130 metrin korkeudella muinainen rantatörmä, joka alkaa Hautajärvenvaarat -nimiseltä kankaalta ja kulkee sähkölinjan alitse kohti lounasta. Törmä on hyvin loiva ja nousee noin metrin korkeammalle kuin siihen rajautuva Sirkkasuo. Paikka on maalajiltaan kivetöntä ja hienoa hiekkaa, ja siinä kasvaa nuorta männikköä. Törmän päällä kulkee pituussuunnassa metsäautotie, jonka reunasta löytyi hyvälaatuinen ja selkeä kvartsikaavin. Löytöpaikan ympäristöön on tehty 15 koekuopaa, mutta niistä ei havaittu mitään kivikauteen liittyvää.

Kivelänaho 2 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on vuonna 2020 löytynyt Purasjärven Hakolahden rannan läheltä ns. kaarevaselkäinen suomalainen kirves myöhäisrautakaudelta ja rautainen kattilankorvake. Löytösyvyys 25 cm. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM 16716. Vaatii lisäselvitystä; kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Sirkkasuo 3 (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Ajouralta löydetty pahoin ruostunut puukon tai veitsen terä (ILM 19103). Pintalöytö tieuralta. Löytöpaikalla tai sen vierellä ei ei tarkastuksessa todettu kiinteään muinaisjäänökseen viittaavaa. Läheltä löytynyt myöhemmin nuolenkärki (ILM22138) 10 cm syvyydestä (ks. alakohteet).

Sirkkasuo 4 (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Paikalta löydetty kaksi rautapuukkoa (toinen alakohde).

Vuokkijärvi Saunaniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Matalan rantaterassin alapuoleinen hiekkaranta.

Vuokkijärvi Särkilahti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rantaterassi sortuu pikkuhiljaa veteen. Iskos rantahiekasta.

Kuivalahti (1000041551) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kvartseja terassin sortumassa. Yhdessä maakairassa poikkeava maannos löytöpaikan lähellä, muissa normaalimaannos.

Haavanniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kesämökin piha-alueen kukkapenkin reunakiveyksestä löytyi harmaanvihreästä liuskeesta tehty, kaarevaselkäinen kaksiteräinen kourutaltta. Ilmoittajan mukaan kukkapenkin reunakiveykseen on kerätty kiviä ranta-alueelta.
Ilppari ILM20310.

Myllyniemi (1000041903) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on syyskuussa 2020 löytynyt 20 cm syvyydestä kierteisen kaularenkaan katkelma ja kuparipellistä kierretty, kartiomainen esine (todennäköisesti kattilasta). Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM19602.

Selkäsaari (1000042121) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Vuonna 1933 on Selkäsaaren rantamatalikosta löytynyt pohjalainen tasataltta. Tarkempaa löytöpaikkatietoa ei ole.

Leinola (1000042216) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Arkeologian harrastaja on löytänyt Saarisenjärven koillispuolisesta pellosta suuren määrän kvartsi-iskoksia ja pii-iskoksen. Löydöt painottuivat noin 20 x 20 metrin alueelle. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM19330.
Vaatii tarkempaa selvitystä; kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Iso Kylmänjärvi Kattilaniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytynyt 2007 kesämökin laajennuksen perustusta kaivettaessa.
Löytöpaikka vaatii maastotarkastuksen

Kuoppamäki 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kuoppamäen harjumuodostuman itälaidalla, noin 250 m Laajanlammen pohjoispäästä pohjois-koilliseen ja 300 m kaakkoon Vaalan keskustasta koilliseen lähtevästä maantiestä (tie numero 800). Paikka on vanhan voimalinjan alla. Voimalinja-aukeaa pitkin kulkevan ajouran pinnalta löytyi neljä kvartsi-iskosta. Löytökohta on tasamaata. Noin
10 m löytökohdalta itään laskee loiva, törmämäinen rinne suolle. Suon reuna on
noin 20 m päässä. Lännessä ja luoteessa maan pinta alkaa vähitellen nousta harjun rinteeksi 10-20 m päässä. Eteläpuolella tasamaa nousee vähäiseksi kumpareeksi, jonka korkein kohta on löytökohdalta noin 20 m päässä. Maaperä löytökohdalla on kivetöntä hienoa hiekkaa. Vaikka paikalla oli melko laajalti paljaaksi kulunutta maan pintaa ajouralla ja sen päässä kääntöpaikalla, ei muita asuinpaikkaan viittaavia löytöjä havaittu. Löytökohdalle tehtiin koekuoppa, jossa ei ollut havaittavissa kulttuurikerrosta. Löytöjen vähäisen määrän vuoksi paikkaa ei ole syytä pitää kiinteänä muinaisjäännöksenä. Paikka on kuitenkin topografialtaan ja maaperältään asuinpaikaksi hyvin sopiva.

Venäläissaari 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kiantajärven pinnan ollessa alhaalla kevätkesällä 2021 vesirajan kivikosta löytyi varhaisrautakautinen tappikirves. Lisätietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM22291.

Leinola 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metsästä on löytynyt rautainen nuolenkärki metallinetsinnässä kesällä 2019.

Uuranmäki 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kesällä 2018 metallinetsinnässä on metsästä, 10 cm syvyydestä hiekkamaasta löytynyt veitsi.

Keskitalo (1000044789) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kesällä 2018 metallinetsinnässä on pellosta noin 15 cm syvyydestä löytynyt historiallisen ajan hihnansolki ja nappeja sekä rahoja 1600- ja 1700-luvuilta. Kesällä 2019 on löytynyt myöhäisrautakautinen vyönhela (KM 44028:4, lisätietoja Ilppari ILM11335) sekä lisää historiallisen ajan rahoja ja metalliesineitä, kuten ns. sarvas-sormus (ks. alakohteet).

Mustasaari Venäläisniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Venäläisniemeltä on löytynyt metallinetsinnässä myöhäisrautakautisen kirveen hamara 10 cm syvyydestä. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM17926
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Pahkakitti (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on löytynyt myöhäisrautakauden kiinteään muinaisjäännökseen viittaavia merkkejä 10 cm syvyydestä (rautavartaasta kierretty kankinivel ja kuparipellin katkelmia). Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM17923.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Haukijärvi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on Haukijärven länsirannalta löytynyt 10 cm syvyydestä iso taottu naulamainen rautaesine ja kuparipellin katkelmia. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttään: Ilppari ILM17924.

Pieni Alanteenjärvi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on löytynyt rannan läheltä viikinkiaikainen E-tyypin keihäänkärki hiekkamaasta 5 cm syvyydestä. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön Ilppari ILM17919. Alakohde: Ilppari ILM17920.

Hietajärvi Kaunisniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Vedenpinnan ollessa alhaalla on järven pohjassa havaittu esihistorialliselta vaikuttavaa keramiikkaa. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: ILM17927. Vuonna 2015 on otettu talteen muutamia profiloidusta astiasta peräisin olevia koristelemattomia keramiikanpaloja (KM46236).

Taipaleenranta (1000044813) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on Iso-Kontaisen itärannalta löytynyt leikattua kuparipeltiä 10 cm syvyydestä. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: ILM17921.

Myllyjoen suu (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Myllyjoen suun eteläpuolelta on metallinetsinnässä löytynyt rautainen nuolenkärki 10 cm syvyydestä. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: ILM17917.

Kapasärkkä (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metalinetsinnässä on vuonna 2019 löytynyt polun vierestä iso raudasta taottu ongenkoukku 5 cm syvyydestä. Ilppari ILM12281.

Lokkiniemi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä löytynyt rautainen kourukirves (telso) 10 cm syvyydestä. Kainuun museon tarkastuksessa kohteessa ei todettu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä.

Pajulahti (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on heinäkuussa 2022 löytynyt kuntan alta tappikoristeinen hevosenkenkäsolki, nuolenkärki ja veitsi. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM22678.

Koivuranta 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Tien reunalta löytyneitä kvartsi-iskoksia sekä kaksi tuluspiin palaa. Alakohteina keritsimen puolikas ja tulusrauta,
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 12903, 12904 ja 12662.

Ärjä S 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Luonnossa liikkuja on löytänyt piistä isketyn kärjen läheltä Arjä S:n kivikautista asuinpaikkaa. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön Ilppari ILM25163.

Luhtaniemi (1000046012) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsästä 3.10.2019 metallinetsinnässä löytynyt vyönsolki.
Viranomaiskäyttöön lisätietoa Ilppari ILM 13184.

Hepoharju (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on vuonna 2014 löytynyt harjunrinteeltä haarateräinen nuolenkärki.

Leinola 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsästä on metallinetsinnässä kesällä 2019 löytynyt tunnistamaton kupariseosesine. Lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari ILM12644.

Lapinaho (1000046636) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Vuonna 2018 löytyi Suomussalmen Saukkojärven rannalta kohopälkäinen suksi, joka on jo toimitettu Museovirastoon ja sillä on KM-numero (KM 41594). Suksi löytyi maalta, mutta sinne se on todennäköisesti siirtynyt järvenpohjasta tai rannan lietteestä, kun keväällä puhdistettiin rantaa kelluvista kannoista ja puista.
Suksen pituus on noin 149 cm. Leveys 13,5 cm.

Vängänniemi 9 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on kesäkuussa 2017 löytynyt rautainen nuolenkärki noin 10 cm syvyyydestä. Kärki on informaatiokatkoksen takia luetteloitu numerolla KM41307:1 osana kohteen Suomussalmi Vängänniemi 4 löytöjä.
Lisätietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM25722.

Palosenjoen suu (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on marraskuussa 2022 löytynyt Taivalkankaan juuren tasanteelta noin 5 cm syvyydestä kevyt yksiväkäinen ruotokeihäänkärki.
Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM25269.

Laakaranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Järvenrannasta on löytynyt 8:n muotoinen kauttaaltaan hiottu kaksireikäinen reikäkivi ja tetraedrinmuotoisen, uurrekoristeisen reikäkiven katkelma.

Talvilahti NW2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytynyt vedessä siloutunut tummanvihertävä kivi, joka vaikuttaa reunoista iskemällä työstetyltä taltan teelmältä.

Pajulampi 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta löytyi metallinetsinnässä 1600/1700-luvun vyönsolki (löytöpvm. 26.5.2020). Läheltä on löytynyt rautasieni (alakohde)
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 14787 ja 14781.

Koivula (1000047383) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pellolta löytyi metallinetsinnän yhteydessä mahdollisia kvartsi-iskoksia (löytöajankohta kesä 2019)
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 13418.

Koskenkorva (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Metallinetsinnän yhteydessä löydettiin mahdollisia kvartsi-iskoksia tai kiven raakatyöstössä syntynyttä jätettä. Löytäjän mukaan maaperässä havaittiin myös nokea/hiiltä (löytöajankohta kesä 2019).

Peltola 2 (1000047403) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Niityltä otettiin metallinetsinnän ohessa talteen kvartsi-iskoksia (löytöajankohta kesä 2020).

Peuralahti (Löytöpaikat)
Historiallinen; Normaalisti veden peitossa olevalta alueelta löytyi metallinetsinnässä pallonappi. Löytöpaikka on n. 10 m rannasta (löytöpvm. 7.8.2020).
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 7.8.2019.

Päätalo 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsästä löytyi metallinetsinnässä kupariseoksinen kivisormus (löytöpvm. 5.,6.2016).

Tuhkakylä (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinpaljastinharrastajan löytö. Mahdollinen myöhäisrautakautisen miekan teräkatkelma. Jäljelle on jäänyt ruostunut ja vääntynyt miekan terän harja. Siinä on selkeä terävä kärki ja on kaksiteräinen. Se on löytynyt Sotkamon Tuhkakylän pellosta lähellä Jormasjärveä. Pintalöytö. Vääntyneen osan pituus on noin 18 cm, leveimmältä kohdaltaan noin 3,5 cm ja ruosteen alta arvioitu paksuus noin 0,2–0,3 cm.
Peltoalue on tarkastettu pintapuolisesti ja sen jälkeen myös metallinpaljastimella. Mitään kiinteää muinaisjäännöstä ei havaittu. Metallinpaljastin antoi hajanaisia signaaleja raudasta. Näillä näkymin esine on irtolöytö.

Pajulampi 6 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Niityltä löytyi metallinetsinnässä keväällä 2020 tulusraudan katkelma. Löytäjän mukaan löytöpaikalla on mäen päällä sijaitseva kiviröykkiö, mahdollinen kaskiröykkiö. Lisätietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM14677.

Varpusuo (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Varpusuon vierellä sijaitsevan harjanteen rinteeltä on 5 cm syvyydestä löytynyt metallinetsinnässä myöhäisrautakautinen partakirves. Ilppari ILM26839. Pohjoisempaa löytynyt leikeltyjä kuparipellin katkelmia (ILM 27223).
Vaatii lisäselvitystä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Autioniemi 2 (1000047866) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Metallinetsinnässä löytyi historiallisen ajan esineistöä ja kokoelmiin otettuja kvartsi-iskoksia.

Matinsaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Luonnossa liikuttaessa löytynyt mahdollinen kivitaltan teelmä. Löytöpaikka on keväällä näkyvissä oleva saari, joka kesäisin on säännöstelyn vuoksi kokonaan veden alla.

Korpisaari 2 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Korpisaaren etelärannalta on kesällä 2023 löytynyt metallinetsinnässä leikattu ja niittireiällinen kuparipellin kappale (Ilppari ILM26843). Toisesta kohdasta lännempää löytyi rautanuolenkärjen ruoto (ILM 26849; ks. alakohteet). Löytöpaikkoja ei ole tarkastettu maastossa.

Eksyneenniemi 5 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Luonnossa liikuttaessa / harrastusinventoinnissa rantahietikosta löytyi kvartsi-iskos. Alakohteesta kvartsi-iskoksia ja mahdollinen kvartsiveitsi.

Varpokaarre (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rantahietikosta löytyi harrastusinventoinnissa kaksi pientä kvartsi-iskosta.
Inventointi 2023: Muinaisjäännösrekisterin ilmoittamassa löytökohdassa on Oulujärven rantaviivalla hiekkarantakaistale, jonka leveys vaihtelee oletettavasti veden pinnan tason mukaan. Todennäköisesti kvartsit ovat löytyneet tältä paljaalta hiekka-alueelta. Lännessä paljas hiekkaranta rajoittuu matalaan, tasalakiseen, noin kymmenen metriä leveään rantavalliin, jonka takana on suomaastoa. Rantavallilla kasvaa sekametsää. Maan pinta on sammalen ja ruohovartisen kasvillisuuden peitossa. Maasto jatkuu samanlaisena rannan suunnassa useita satoja metrejä. Inventoinnissa tarkastettiin paljasta hiekkarantaa useiden kymmenien metrien matkalla ilmoitetun löytökohdan kummallakin puolella. Mitään muinaisjäännöksiin viittaavaa ei löytynyt. Metsässä rantavallin päällä aluetta tutkittiin jonkin verran metallinilmaisimella noin 40 m pituisella alueella. Alueelle kaivettiin puolen kymmentä koekuoppaa enimmäkseen metallisignaalien kohdalle. Metallisignaalien aiheuttajat osoittautuivat kaikki moderniksi roskaksi. Koekuopista ei löytynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Kuurtajanjärvi Savela (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta ja vedestä on kesäkuussa 2023 löytynyt iskettyjä kvartseja. Tarkempaa tietoa viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM26974.

Hietajoen Hietakangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Ison Hietajärven lounaisrannan läheltä, Hietakankaalta, on metallinetsinnässä elokuussa 2023 löytynyt katkelmallinen myöhäisrautakauden kirves 20 cm syvyydestä. Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM27467.
Vaatii lisäselvitystä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kalevala (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hiekkarannalta löytyi harrastusinventoinnissa pieniä kvartsi- ja kvartsiitti-iskoksia.

Laivaniemi 3 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytyi harrastusinventoinnissa kvartsi-iskoksia.

Niskakorpi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rantavedestä löytyi veneillessä kvartsi- ja kivilaji-iskos.

Pekintie (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Tieleikkauksen yläosasta löytyi harrastusinventoinnissa kvartsi- ja liuskeiskoksia. Lisäksi 200 m löytöpaikasta havaittiin mahdollinen pyyntikuoppa.

Pertunmäki (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hiekkakuopan reunasta ja traktorin ajourasta löytyi kvartsi- ja kvartsiitti-iskoksia. Havaintona myös mahdollista hiiltä.

Juhosenniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rantaviivan tuntumasta löytyi veneilyn yhteydessä kvartsi-iskoksia.

Haapokaarre (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannan tuntumasta löytyi kvartsi-iskos ja kvartsiitin kappale. Lisäksi paikalla havaittiin mahdollista raaka-ainekiveä ja epäselvää liesikiveystä. N. 30-40 m päässä oli myös painanne.

Iso Lentuankoski 4 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rantavedestä löytyi veneillessä kvartsi-iskoksia ja epävarmoja purasimia.

Kuikkasuo (1000048113) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytyi harrastusinventoinnissa kvartsiitti- ja kvartsi-iskos.
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 13106

Nimisniemi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Vaalan Nimisniemestä löytynyt ohut puukonterä. Löytöpaikka suon reunassa kiven juuressa. Maasto on melko vaikeakulkuista kivikkoa ja aluskasvillisuus löytöpaikalla muuttuu mustikkakankaasta suopursuvoittoiseen suokasvistoon. Käyräruotoinen, ohutteräinen puukko.Ei tarkemmin ajoitettu, todennäköisesti historialliselta ajalta.

Äpätti 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytyi harrastusinventoinnissa kivilaji- ja kalkkikivi-iskoksia.
Lisätietoa viranomaiskäyttöön KM 13036.

Siperianranta (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytyi harrastusinventoinnissa kvartsiitti-iskos.

Koukkeronniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytyi harrastusinventoinnissa kvartsi- ja kivilaji-iskoksia.

Jussila (1000048273) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta löytyi metallinetsinnässä rautapadan korvakkeen katkelma. Pellolta ja metsästä on lisäksi otettu talteen myös rautakuonaa ja rautainen padan sanka sekä korvakkeet. Myös muita historiallisen ajan löytöjä, joita ei ole otettu kokoelmiin (v. 2014-2015).
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 12640 ja 17246.

Koivula 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsästä löytyi metallinetsinnässä kupariseospellistä tehty umpisormus. Esine oli kiven alla ja sen vieressä oli suurempi kivi.

Kinkelikangas (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metallinetsinnässä on vuonna 2016 tai 2017 löytynyt 5 cm syvyydestä tasateräinen nuolenkärki. Viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM27945.

Mansteeni (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta löytyi metallinetsinnässä todennäköinen helan katkelma.

Tamma-aro 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Tieurasta löytyi luonnossa liikkuessa kvartsi-iskoksia.

Alasuonkangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä syyskuussa 2023 löytynyt myöhäisrautakautinen kohde. Viranomaiskäytöön: Ilppari ILM27956.
Vaatii tarkempaa selvitystä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Kilpelä (1000048510) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on vuonna 2023 löytynyt noin 100 x 50 metrin laajuiselta alueelta metalliesineitä ja palanutta luuta. Osa löydöistä vaikuttaa myöhäisrautakautisilta (pisteympyräleimakoristeinen kulkunen, rautainen korvalusikka, rautainen padan rengaskorva, kuparipellin katkelmat jne). Alakohteeksi merkitty etelämpänä sijaitseva kohta, josta löytynyt palanutta luuta ja kuparipellin kappaleita.
Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM27696.
Vaatii tarkempaa selvistystä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa,

Kilpelä 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Metallinetsinnän yhteydessä on rantavedestä poimittu kvartsi-iskoksia. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Ilppari ILM27696.

Raudanvesi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Ilppari-ilmoitus 27431 viranomaiskäyttöön:
Putkikirves on löytynyt Raudanveden pohjoisrannalta vuonna 2007. Löytökohta on vuoden 2007 muistelujen perusteella maastossa haettu. Putkikirves oli tullut esille järven rantaa seuraavan polun vierestä. Kainuun Museo on kohteen tarkastanut ja tehnyt löytöpaikalle koekuopan. Merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä ei havaittu.
Löytöpaikasta pohjoiseen tarkastuksen aikana havaittiin runsaasti peltoröykkiöitä ja merkkejä talonpohjasta.

Pahalampi (1000048805) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsässä olevan lammen rannan läheisyydestä löytyi metallinetsinnässä rautakuonan pala.

Likolahti (1000048806) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Metsästä löytyi metallinetsinnässä yhteydessä kvartsi-iskoksia. Historiallisen ajan metallilöytöjä ei otettu kokoelmiin.

Koskiyliraappana (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellosta löytyi metallinetsinnässä syyskuussa 2020 koristeltu kupariseosesineen katkelma ja leimaton hopeasormus (ks. alakohde) sekä 1600-luvun rahoja (rahoja ei otettu kokoelmiin). Lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 16667.

Hoikkalampi (1000049693) (Alusten hylyt)
Historiallinen; Siipiruuhi löytyi infrarakennustyömaalta, kuivatetun Hoikkalammen pohjalta.
Ruuhi on noin 2,7 metrin pituinen. Ruuhen valmistukseen käytetty puunrunko on ollut halkaisijaltaan noin 40cm. Perästä keulaan Ruuhi on kuperapohjainen ja pölkkymäinen. Ruuhen perä on tylppä, sitä vastaavasti keulassa pohja nousee loivasti kärkeä kohden päättyen ”nirkkoon” eli vetokoukkuun. Ruuhen sisäpuolella perän puolella löytyy halkaisijaltaan noin 3cm paksuinen puutappi veden tyhjennystä varten. Lisäksi keulasta ja perästä löytyy rungon lävistävät suorakaiteenmuotoiset noin 10cm leveät ja 5cm paksut istuimet. Ruuhen siivekkeet ovat karkean lankkumaisia pituudeltaan noin 3,2 metriä ja leveydeltään keskimäärin 15cm. Lankut ovat paksuudeltaan noin 2-3 cm. Siivekkeet oli kiinnitetty ruuhen läpäisevillä poikkipuilla.
Merkittäviä kohteita ympäröivistä muinaisjäännöskohteista on lännessä noin 3,5km päässä sijaitseva Wiitamäen torpan rauniot jotka on ajoitettu 1800-luvun puoliväliin (MJT 1000029897). Myös Kaakossa noin 7km päässä sijaitsevat tervapirtin jäännökset (MJT 1000040550). Ottaen huomioon Hoikkalammen historialliseen kontekstiin, ajoituksen ja siipiruuhen rakenteen on todennäköistä, että ruuhi on ollut 1800-luvun jälkipuoliskolla alueen tervaa tuottaneiden torppareiden kalastusvene.

Nimisjärvi Puhakka 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Nimisjärven rantavyöhykkeellä sijaitseva Puhakan laajan kivikautisen asuinpaikan länsiosan pohjoispuolella löydetty yksittäinen kvartsi-iskos, joka todennäkäisesti liittyy laajempaan asuinpaikkaan. Löytökohdan koillispuolella on tervahauta.

Pyöriäsuo kaakko (Asuinpaikat)
Rautakautinen; Pyöriäsuon itäreunaa kulkevalta polulta/ajouralta on löydetty tulusrauta ja pronssipellin kappaleita. Löytöalueen tarkastuksessa ei havaittu maan pinnalle erottuvia rakenteita tai muuta selvästi kiinteästä muinaisjäännöksestä kertovaa. Pronssipellin palaset yhdessä tulusraudan kanssa kuitenkin viittaavat rautakauden lopulle tai varhaishistorialliseen aikaan ajoittuvaan toimintaan. Löytökohdan eteläpuolella on ollut maa-aineksenottoa ja ilmeisesti myös sen itäpuolelta on otettu maata tai ainakin muokattu maastoa. Alkuperäisenä vaikuttaa säilyneen polun kohta ja sen länsipuolinen suon reuna.

Sirkkakaarto 3 (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Tieuralta löydetty pronssimetallisen esineen katkelma. Paikalle ajettu savea, ja löytöpaikka todennäköisesti sekundaarinen. Sama koskee tästä noin 47 metriä luoteesen (noin 7155210/487933) tieuralta löydettyä kvartsipalasta.

Sirkkakaarto 4 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta löydetty yksittäinen nuolenkärki rautakauden lopulta tai keskiajalta. Löytöalueella ei havaintoja liinteästä muinaisjäännöksestä. Kuopakohteen Sirkkakaarto lähin tunnettu kuoppa kohdasta noin 70 metriä kaakkoon.

Jataharjunniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Soranotossa on 40 - 50 cm syvyydestä löytynyt myöhäisrautakautinen kirves.
Tarkastus 1993 ja inventointi 2023:
Esa Suominen tarkasti löytöpaikan tuoreeltaan vuonna 1993. Kohde sijaitsee Käkisaaren pohjoiskärkenä olevan Jataharjunniemen pohjoisrannalla olevassa lahdelmassa, vajaat 0,2 km rannan länsireunassa olevasta niemenkärjestä itään. Paikalla on kesämökki, jota ei ole merkitty peruskarttaan. Kirves löytyi, kun mökin eteläpuolella olevaan rinteeseen tehtiin pihan suojaksi valumavesiä vastaan länsi - itä -suuntaista ojaa. Kirves löytyi ojan itäpäästä rakennusten itäreunan tasalta, arviolta sadan metrin päässä rannasta. Maasto oli hieman suoperäistä, se kasvoi pientä havumetsää. Maa vietti loivahkosti pohjoiseen, kohti Oulujärven rantaa, lähempänä rantaa rinne muuttui melko jyrkäksi.
Kirves oli löytynyt soramaasta puolen metrin syvyydestä ojaan kaivuun yhteydessä. Ojaa oli kaivettu traktorille. Kun työtä viimeisteltiin lapiolla, löytyi kirves. Traktori on mahdollisesti työntänyt puolen metrin syvyyteen. Suomisen tarkastuksen aikaan oli maassa jo lunta ja tarkastushetkelläkin oli lumipyryä. Löytöpaikalla oli sekoittunutta maata noin 0,4 metrin syvyydessä, joten kirves ei ole alkujaan ollut puolen merin syvyydessä.
Suomisen ilmoittama koordinaattipiste (ilmoitettu peruskoordinaatteina x=713058, y=50156) osuu mökiltä noin sata metriä länteen ja on aivan lähellä rantaa. Suomisen sanallinen kuvaus löytöpaikan sijainnista on kuitenkin selvä, ja sen mukaan löytöpaikka sijaitsee mökin eteläpuolella noin sadan metri päässä rannasta. Kuvauksessa mainittu oja näkyy ilmeisesti nykyisessä peruskartassa, ja se seuraa tontin rajaa.
Todellinen löytöpaikka on siis ilmeisesti varsin tarkasti ojan pään kohdalla, arvioiden: (N 7127538 E 501522.)

Koskenkangas (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Matiskainen 1982: Löydöt: KM 2378:6 reikäase, "saviliuskamainen laatta reikäkalso, 98 x 70,5 x 27. Vuolijoen Koskenkankaasta tavattu tervahaudan pohjaa kaivettaessa, S.M.Y:n stip. kand. O.A.F. Mustosen (Lönnbohm) kokoelma Kajaanin kihlakunnasta." Tarkastus: Vuolijoen inventoinnin yhteydessä tarkastin tutk. Matti Huurteen kanssa reikäaseen löytöpaikan. Löytö liittyy kiinteästi yhteen Tervaniemen tilaan. Haastattelimme tilan aikaisempaa omistajaa, joka arveli esineen mahdollisesti löytyneen asuinrakennuksesta n. 100 m N kosken partaalla olevien tervahaudan pohjien tuntumasta. Paikalla havaitsimme muutamia tervahaudan sijoja, joiden ympäriltä ei mitään mainittavaa tullut esille. Maalaji paikalla on silttimoreenia.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen. Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen ilmoittamat likimääräiset koordinaatit (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = n. 7114 13, y = n. 515 25). Matiskaisen kuvauksen mukaisia ”tervahaudan sijoja” ei voi enää erottaa rinnevarjosteessa kosken partaalla, eikä niistä ole voinut säilyä sellaisia jäännöksiä, joita tulisi pitää suojelukohteina. Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Vuottolahti-Karjala (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Matiskainen 1982: Löydöt: KM 2378:7, kourutaltta, saatu kokoelmiin Vuottolahden Karjalasta, O.A.F. Mustosen toim. Ks. S. M. Y:n stip. kert. Kajaanin kihlakunta. Tietoja seudun muinaisuudesta 1892.
Karjalan tila Vuottolahdessa on muodostanut viime vuosisadalla laajan tilan, joka on pilstottu vuosien saatossa lukuisiin pikkutiloihin. Rekisterinumeroinnin mukaan (12) se on käsittänyt laajalti nykyisen Karjalanniemen alueen. Nykyisen Karjalan tilan isäntä ei löytöä tuntenut eikä hänen mukaan savipiipun varsia lukuun ottamatta uusia löytöjä ole hänen tiedossaan. Tarkastin Karjalanniemeltä lukuisia peltoja ja profiileja havaitsematta mitään erityistä. Maalaji on hiekkamoreenia, paikoin tasarakeista hiekkaa.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 27, 68). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen ilmoittamat likimääräiset koordinaatit (tilan sijainti, ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7116 11, y = 510 44). Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Tervaniemi (1000049849) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Matiskainen 1982: Löydöt: KM 3041:5, tasotaltan ktkl. löydetty kynnettäessä Vuottolahden Tervaniemen maalta. Samalla kertaa kourutaltta, hukkaantunut. J. Kaupin lähetys V. 1895. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä tarkastin tutk. Matti Huurteen kanssa Tervaniemen löytöpaikan. Tervaniemen tila sijaitsee Mainuajoen kosken SW-rannalla, törmän päällä. Tapasimme tilan aikaisemman isännän, joka osoitti löytöpaikaksi nykyisestä asuinrakennuksesta n. 100 m NE olevan aittopellon. Tarkastimme pellon, joka kasvoi orasta, löytämättä mitään mainittavaa. Kiertelimme myös tilan ympäristön pellot tuloksetta. Maalaji paikalla on silttimoreenia, topografialtaan tasaista. Pellon pinnalla olevien kuononkappaleiden perusteella paikalla aikoinaan sijainnut rautasulatto. Isäntä lahjoitti löytämänsä ns. 11 talonpoikaisrautaa 11 edustavan harkonkappaleen KM:n Kansatieteellisiin kokoelmiin, jonka toimitimme tutk. Naskalille.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 28, 64, 89). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen ilmoittamat koordinaatit (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7114 15, y = 515 25). Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Myllylä (1000049851) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Matiskainen 1982. kivikautinen löytöpaikka, (ilm. sekundaarinen). Löytö KM 17862, suppiloreikäinen pallonuija, löydetty v. 1962 Oulujärvestä matalan veden aikana, normaalivettä n. 1,5–2 m alempaa Rauhaniemen talosta n. 500 m itään. Kivi on ollut pohjahiesussa. Löydettäessä reiässä oli narunpätkä. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä tarkastin em. kiviesineen löytöpaikan. Nykyisin se sijaitsee n. 100 m rannasta veden alla. Tilan isäntä ei mainittavampaa löytöön liittyvää muistanut. Olimme yksimielisiä, että esine on otettu uudelleen käyttöön verkon painokiveksi, ja sitä tietä joutunut hukkaan, johon löydettäessä esiintynyt narunpätkä viitannee. Tilan alueelta asuinrakennuksesta n. 200 m WWN on 1 löydetty keihäänkärki riihirakennuksen kaakkoispuolelta pellosta. Kuvaus sopi erinomaisesti lyhytputkelliseksi karhukeihääksi. Esinettä ei haeskelusta huolimatta löydetty.
Inventointi 2023. Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 29, 69, 92). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen ilmoittamat koordinaatit (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7123 20, y = 500 56). Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Isosaari (1000049857) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Matiskainen 1982: Löytö: Kainuun M. 2797, pienapohjainen suksi, ajoitettu 14Cmenetelmällä 1440+-120 b.p. Löydetty 1969. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä kävin myös Ounaksen kylän Myllylahden Isosaaressa, josta on Kainuun museon kokoelmiin toimitettu muinaissuksi. Saari on matala, n. metrin Oulunjärvestä kohoava, louhikkoista moreenia maalajiltaan ja tiheäpuustoinen. Eteläpäässä on soistunut alue Tarkempia löytötietoja ei ollut käytettävissä. Suksen löytäjää en puhelimitse tavannut. Todennäköisesti suksi on irtolöytö.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 30, 70, 93). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit Matiskaisen on ilmoittanut kohdekuvauksessa (s. 30) vain kilometrin tarkkuudella (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7123, y = 515). Karttaliitteessä (s. 70) hän on kuitenkin merkinnyt kohteen Isosaareen ympyrällä, joka sisältää koko saaren. Kohteen koordinaateiksi on tässä valittu saaren keskiosaan osuva piste N 7120950 E 515520. Koska saaren suurin pituus on noin 260 m, on koordinaattipisteen tarkkuus noin 150 m. Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Paatio (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Matiskainen 1982: Löytö: KM 18872, reiällinen vuolukiven kappale. Löydetty vuonna 1972 Vuolijoen Käkisaaresta ison petäjän juurelta. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä tarkastin Paation tilalta KM:oon lähetetyn esineen löytöpaikan. Tapasin paikalta vanhan isännän, joka ei löytöä aluksi muistanut, mutta "ison petäjän" mainitessani, hän johdatti minut Oulujärven rannassa, asuinrakennuksesta n. 80 m NNW kasvavan jättiläispetäjän luo. Isäntä oletti, että lapsenlapsi olisi löytänyt esineen männyn juurelle kannetusta jätekasasta. Paikalla oli pelloilta ja puutarhasta kerättyjä kiviä rauniona ym. törkyä. Paation tila matalalla moreenia kasvavalla kumpareella, ympäristö on raivattu pelloiksi. Mistä esine on paikalle kulkeutunut, jäi epäselväksi. Löytö on mieluimmin tutkittava sekundaariseksi.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 31, 71, 94). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Matiskaisen kohdekuvauksessa (s. 31) ilmoittamat koordinaatit ja peruskarttaliitteeseen (s. 71) merkitsemä paikka poikkeavat toisistaan
muutamalla kymmenellä metrillä. Valokuvan (s. 91) perusteella paikka on näiden kohtien välissä, mihin kohteelle valitut koordinaatit osoittavat. Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Valtalanniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Matiskainen 1982: Löytö: KM 20944, käyräselkäinen kourutaltta, Äänisen viheriäliusketta, löydetty Vuottolahden Valtalanniemestä 1980. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä tarkastin em. esineen löytöpaikan. Paikka sijaitsee Valtalanniemen nokassa olevassa venevalkamassa, n. 2,5 m syvyydellä Oulunjärvessä, n. 10 m rannasta. Paikalla tapasin informantin, joka tiesi kertoa esineen löydetyn valkamaa kunnostettaessa ja kiviä perattaessa. Venevalkama on maaoikeuden mukaan erotettu saarelaisen käyttöön. Valtalanniemessä on valkaman molemmin puolin kasattu kivistä aallonmurtajat, toinen niistä on katettu laituriksi. Rannalta ei löytynyt mainittavaa. Mahdollinen asuinpaikka on jäänyt Oulujärven transgredoimaksi.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 33, 65, 95). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen ilmoittamat koordinaatit (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7118 02, y = 508 82). Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Lapinniemi 2 (Löytöpaikat)
Ajoittamaton; Matiskainen 1982: Löytö: KM 21486, suksi. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä Lapinniemessä käydessäni kerrottiin löydetystä suksesta. Myöhemmin löytäjä ilmoitti löytäneensä suksen ja kävin noutamassa sen KMon kokoelmiin. Suksi löytyi 9.8.1969 Lapinniemen Kotolahdeksi kutsutusta rannasta lietteestä matalan veden aikana. Suksen kärki oli pistänyt liejusta esille. Löytäjät olivat keränneet rannasta uppopuita. Nyt paikalla oli n. 1–2 m vettä. Suksesta otetaan näyte 14C- ikäykseen.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 38, 70). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen karttaliitteeseen (s. 70) kartalle merkityn löytökohdan mukaiset. Matiskaisen kohdekuvauksessa (s. 38) ilmoittamat koordinaatit (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7125 60, y = 516 07) osuvat hiekkarannalle, muutamia kymmeniä metrejä idemmäs. Paikkaa tarkasteltiin rannalta käsin. Paikalla oli myös vapaa-ajanasunnollaan Lapinniemessä tavattu löytäjän sukulainen, joka oli tietoinen suksilöydöstä. Lisätietoja Matiskaisen inventointikertomuksessa olevien lisäksi ei saatu. Tässä yhteydessä ei ole selvitetty, onko Matiskaisen mainitsemaa radiohiiliajoitusta tehty. Kohteen ajoituksena on siten Matiskaisen käyttämä esihistoriallinen (?).

Rahkeenkari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Matiskainen 1982: Löytö: KM 21478, kvartsiittia oleva reikäkivi. Vuolijoen inventoinnin yhteydessä tiedustelin Kuusirannan Kukkolan tilalta mahdollisia kiviesineitä ja sen tuloksena isäntä luovutti hallussaan olevan reikäkiven KM:n kokoelmiin. Tapasin myös toisen löytäjistä, joka kertoi löytäneensä esineen veljensä kanssa poikasena onkiretkellä Rahkeenkarin lounaisrannalta rantakivikosta veden korkeuden ollessa n. 121 m. Kävin löytöpaikalla ja nykyisellään Rahkeenkari muodostuu muutamasta suurehkosta lohkareesta ja niiden yhteydessä kasvavasta pajupensaasta. Korkean veden aikana kari peittyy ilmeisesti kokonaan Oulujärveen. Ranta on haarniskoitunut jään työntämillä kivillä ja hienoaines on huuhtoutunut pois. Mitään mainittavaa en paikalta havainnut.
Inventointi 2023: Heikki Matiskainen on vuoden 1982 inventoinnissa selvittänyt löytöpaikan ja tarkastanut sen (Matiskainen 1982, s. 39, 76). Kohdetta ei kuitenkaan ole merkitty muinaisjäännösrekisteriin löytöpaikkana. Kohteen koordinaatit ovat Matiskaisen ilmoittamat koordinaatit (ilmoitettu peruskoordinaatteina x = 7124 46, y = 503 02). Löytökohta on vielä vuoden 1988 peruskartassa merkitty kosteikoksi, mutta säännöstelyn aiheuttama eroosio on jatkunut, ja nykyisessä peruskartassa löytökohta on avovettä. Paikalla ei käyty tässä inventoinnissa.

Autioniemi 3 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pellosta löytyi syyskuussa 2019 kvartsi-iskoksia hiekkamaan pinnasta.

Ryhtälänniemi 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rantahiekalta on heinäkuussa 2018 löytynyt iskemällä muotoiltu, hiomaton taltta tai teelmä.

Iso 3 (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta on toukokuussa 2023 löytynyt metallinetsinnässä kuparipeltiä, todennäköinen kirveensilmäkiila ja koristeltu tinapronssirengas. ILM27947.
Vaatii tarkempaa selvitystä. Kohdette ei ole tarkastettu maastossa.

Heinisaari kaakkoisranta (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Saaren kaakkoisrannalta on ilmeisesti metallinetsinnässä löytynyt poikkiteräinen nuolenkärki ja piikkimäinen rautaterä.

Pesiö Majaanjoki (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Vuonna 2016 on kumpareelta löytynyt metallinetsinnässä nuolenkärki noin 15 m syvyydestä erittäin nokisesta maasta, kymmenkunta metriä länteen maastokartalla näkyvästä metsäautotiestä. Vaatii tarkempaa selvitystä. Ilppari ILM29439.

Niskala (1000051219) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Pellolta löytyi kvartsiitti- ja kvartsi-iskoksia. Lisäksi maaperässä havaittiin palaneita kiviä ja hiiltä/nokea.

Valtala 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2021 pellosta löytyi rautakuonaa.

Valtala 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2021 metsästä löytyi kantasormus.

Valtala 4 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kesällä 2021 niityltä löytyi runsaasti kvartsi-iskoksia.

Kivikautinen; Kesällä 2021 niityltä löytyi kvartsi-iskoksia.

Käärmeniemi (1000051339) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Syksyllä 2021 rannalta löytyi kvartsi-iskoksia.

Hanhikki (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rannalta löytyi kvartsi-iskos.

Metsäleinola (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Metsästä löytyi metallinetsinnässä ruotonuolenkärki.

Arola (1000051624) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta löytyi metallinetsinnässä palmettikoristeinen vyönhela.

Äpätti 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Rannan läheisyydestä löytyi metallinetsinnässä kaksi veistä ja mahdollinen pii-iskos.

Ketunrimpi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Suon ympäröimältä rinteeltä löytyi 13 cm syvyydestä nelikorvakkeinen myöhäisrautakauden kirves (Ilppari ILM31277). Vaatii tarkempaa selvitystä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Syväharju NE 2 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä on paikalta löytynyt 4 cm syvyydestä rautanuolenkärki, jonka pää on rullattu, ja tulusrauta. Ilppari ILM31274, 31275. Vaatii tarkempaa selvitystä.

Varpula (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta löytyi metallinetsinnässä suorakaiteenmuotoinen hihnansolki ja veitsenkahva.
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 20774 ja 20772.

Putkonsaari 7 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Alueelta on löytynyt hajallaan keski- ja myöhäisrautakauteen viittaavia metalliesineitä, kuten koverasivuinen ja keskiharjallinen ruotokeihäänkärki. Löytösyvyys 5 - 16 cm hiekkamaassa.
Tarkempia tietoja viranomaiskäyttöön: Ilppari ILM31671.

Ranta (Löytöpaikat)
Historiallinen; Niityltä on löytynyt metallinetsinnässä rautakuonan pala.

Lampila (1000052840) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt uuden ajan vyönsolki.

Jokiranta 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt rautaesineen katkelma, lyijyspiraali ja musketinkuula.

Putkonsaari 8 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on syksyllä 2024 löytynyt metallinetsinnässä ruotonuolenkärki, epämääräisiä rautataoksia ja historialliseen asutukseen viittaavia löytöjä, kuten puolen äyrin raha vuodelta 1561. Ilppari ILM32797.
Vaatii tarkempaa selvitystä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Petäjävaara (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on löytynyt kvartsi-iskoksia.

Pernunmäki (Löytöpaikat)
Historiallinen; Ojankaivuun yhteydessä löytyi uuden ajan kirves, ehkä 1700-luvulta.

Kuivalahdenaho (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta on löytynyt ruotonuolenkärki.

Pyöriäsuo 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt siro ruotoveitsi.

Pantioniemi 3 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metsästä on löytynyt kaarevaselkäinen kirves.

Korpelanlantto 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt taitettuhamarainen ruotoveitsi.

Pantioniemi 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt pienikokoinen piiloruotoveitsi.

Korkeasärkkä (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta on löytynyt kaksi nuolenkärjen katkelmaa.

Laukkasniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metsästä on löytynyt kaksiteräinen ruotonuolenkärki.

Polvenvaara (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä heinäkuussa 2022 metsästä löytyi uuden ajan esineistöä. Löytäjän mukaan löytöpaikalla on 1800-luvulla autioitunut torpan paikka, josta on näkyvissä rakennuksen pohja ja uuni.

Halmepuronsuo 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä elokuussa 2022 metsästä löytyi mahdollinen nuolenkärki ja veitsen terä noin 12-13 cm syvyydestä hiekkamaasta.

Penttilä (1000054642) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt hiomakiven katkelma, jossa on kaiverruksena vuosiluku 1816.
Alueella on tehty useampi ilppari-ilmoitus, joiden perusteella on tehty suuntaa antava aluerajaus. Löytöinä mm. täikampa, liitupiipun varsi, 1 kopeekan kolikko vuodelta 1841, kuokan terä. Ilmoittaja kertoo, että löydöt ovat tulleet vanhan asuinpaikan rakennuksen pohjan vierestä. Lisätietoa ilmoituksista 22932, 22931, 22936, 22898, 22931 ja 22932.

Multiniemi (1000054790) (Löytöpaikat)
Esihistoriallinen; Iso-Pyhäntäjärven rannasta löytyi mahdollinen kiviesineen teelmä tai hioin sekä hiotun kiviesineen katkelma.

Valkeisjärvi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Koekaivausryhmä teki kohteessa Valkeisjärvi (1000039346) tutkimuksia. Yhdestä koekuopasta löytyi yksi selkeä kvartsi-iskos, joten jossakin lienee pienialainen kivikautinen asuin- tai leiripaikka. Sen varsinaista ydinaluetta ei koekaivauksessa kuitenkaan löydetty. Koekuopan kohdalla ei havaittu varmoja merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä, mutta topografisesti paikka on asuinpaikalle sopiva.
Kohteesta noin 4,5 km lännen suuntaan sijaitsevalla Uurajärven rannalla on usea kivikautinen asuinpaikka, esim. Autioniemi (578010014)
Kohde on merkitty löytöpaikaksi.

Taimisto 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt auranterän osa.

Kuostonsaari 9 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesäkuussa 2022 rannalta löytyi vyönlappa.

Savonkangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Paikalta on metallinetsinnässä löytynyt myöhäisrautakautiselta vaikuttava rikkonainen kaarevaselkäisen kirveen terä (silmä puuttuu). Löytösyvyys 10 cm. Ilppari ILM17918.

Lehtokaarre (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Arkeologian harrastaja on löytänyt iskettyjä kvartseja lahden koillisrannan rantavedestä. Ilmoitettu löytöalue yhteensä noin 180 metriä pitkä. Vaatii tarkempaa selvitystä.
(Ilppari ILM33205).

Sivolanniemi 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä pellosta on löytynyt Kaarle IX:n 1/2 äyrin raha vuodelta 1599 ja pari 1600-luvun rahaa. Ilppari ILM34168.

Kirkkoniemi 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Noin 6 m rannasta on löytynyt poikkiteräinen kivikirves.
Löydöstä on viranomaiskäyttöön paperiverifikaatti.

Taipale (1000056033) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on löytynyt mahdollisia kvartsi-iskoksia.

Härkäkumpu (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt pöytäveitsen päätehela, atraimen katkelma ja rautavarras.

Tamma-aro 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt kahteen osaan hajonnut veitsi ja koukku.

Niskankangas (1000057223) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt veitsi ja neulakotelo.

Erola (1000059215) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt talonpoikainen kaksoisnappi.

Rypönniemi 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on löytynyt kvartsi-iskoksia.

Märännönlahti 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on löytynyt pii-iskos ja liuske-esineen pala.

Vesiviljely (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt kaksipiikkinen viskari.

Kettula (1000091446) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt pyöreä kehäsolki.

Saunaniemi (1000091447) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt vyönsolki ja pieni metsästyskeihäänkärki.

Vaala-Poikonen (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt kaarevahamarainen veitsi.

Pantionlampi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Paikalta on löytynyt alaruotoinen veitsi.

Järvenharju 3 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on löytynyt kvartsi-iskoksia.

Tervolanniemi Kuusisaari (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kivikirves on löydetty JaalangankylänTervolanniemestä mökin perustuksia kunnostettaessa hiekkaisesta maasta, n. 20 m järven rannasta. Perustuksiin oli ajettu hiekkaa muualta, ja on mahdollista, että esine oli tullut tämän hiekan mukana. Mitään viitteitä asuinpaikasta tms. ei paikalta ole löytynyt kohdetta tarkastettaessa 2003. Mökkitontilla oli kaksi kuoppaa, joita perimätieto nimittää lappalaisten haudoiksi. Kuopat sijaitsivat aivan rantatörmän vieressä hyvin matalassa suomaassa, ja on epätodennäköuistä, että kyse olisiolla haudoista. Lähinnä ne näyttivät maaston luontaiselta epätasaisuudelta. Kerrotun mukaan Tervolanniemen ja sen eteläpuolisen Suutarinkarin välisessä salmessa on puisen kalapadon jäännökset, jotka ilmeisesti ovat hyvin näkyvissä matalan veden aikaan.

Askanmäki (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt kierretystä rautavartaasta tehty ripustuskoukku.

Ruhanniemi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt piikkimäinen rautavarras.

Halmepuronsuo 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt ruodollinen rautaesine.

Alakoskenaho (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hossanjoen länsirannalta, Vallesmannin kosken nuotiopaikan koillispuolelta, havaittiin yksi kvartsi-iskos. Paikalla on suon ja joen väliin jäävä hiekkainen kannas, jonka joenpuoleinen sivu on hieman eroosion sorruttama. Kvartsi-iskos löydettiin avoimen hiekkamaan pinnalta.
Löytöpaikan ympäristöön tehtiin koepistoja, niin pohjois-, kuin eteläpuolelle, mutta mitään muuta kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa ei havaittu. Paikoitellen huuhtoumakerroksen alla punertavan ruskea hiekkakerros, jonka alta alkaa vaalea hiekka. Suon puolella vastaan tulee suomalmia ja liejua. Vallesmannin nuotiopaikka on hyvä ja tasainen paikka leiriytymiseen, jossa on voitu pitää leiripaikkaa kulkiessa jokivartta jo tuhansia vuosia sitten.

Varpuniemi (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Metallinetsinnässä kesällä 2023 löytyi metsästä 15 cm syvyydestä myöhäisrautakautisia löytöjä. Lisätietoja viranomaiskäyttöön Ilppari ILM26838.

Korpisaari 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä keväällä 2023 metsästä 15 cm syvyydestä löytyi veitsi.

Korpisaari 5 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2023 metsästä löytyi noin 15 cm syvyydestä sormus ja veitsi.

Kellojärvi Leväniemi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2023 metsästä noin 15 cm syvyydestä löytyi kupariseosrengas.

Kellojärvi Koirisaari (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2023 metsästä pienestä saaresta löytyi veitsi noin 10 cm syvyydestä.

Hukanlampi 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2023 metsästä noin 10 cm syvyydestä löytyi veitsi.

Kelloperä 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesällä 2023 metsästä löytyi veitsi noin 20 cm syvyydestä.

Pehkola 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt valettu veitsenkahva.

Sirkkapuro 5 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt ruodollinen rautatyökalu.

Sirkkapuro 6 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt atraimen piikki.

Karppislahti (Löytöpaikat)
Keskiaikainen; Paikalta on löytynyt rikkoutunut silmäkirves.

Hautalahti 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Reikäkiven löytöpaikka. Se löytyi mökin pihapiiristä kukkapenkkiä kaivettaessa. Mökin pihapiiriä on muokattu paljon, maata pihapiiristä on poistettu jopa 70 cm. Liittynee läheiseen kivikautiseen asuinpaikkaan Hautalahti (105010002)
Pituutta kivellä on noin 11,5 cm, leveyttä 7,5 cm, paksuutta noin 5,5 cm. Reikäkivi on käteen sopiva. Todennäköisesti on ollut verkon paino. Reikiä on porattu molemmin puolin kiveä, toisen puolen reiän halkaisija on noin 4 cm ja toisen puolen 3,5 cm. Reiät kapenevat syvemmälle mentäessä. Reiät eivät ole pyöreitä, vaan jonkin verran soikeita.
Ilppari-ilmoitus 35755

Jonkerin Pyykönniemi 4 (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kaksiteräisen nuolenkärjen katkelman ja paksuhamaraisen puukon löytöpaikka.
Ilppari-ilmoitus 33124. Löydöt ovat Museovirastossa.

Mustalampi lounas (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Mustalammen lounaisranta on hiekkakangasta, jonka poikki kulkee polku. Alueella on vasta toteutettu avohakkuu ja maanmuokkaus. Avoimet maanpinnat tarkastettiin. Melko rajatulla alueella (noin 10 x 10 metriä) havaittiin maassa kvartsinkappaleita, joista ainakin osa vaikutti iskoksilta. Maaperässä ei havaittu muuta poikkeavaa. Hiilenkappaleita oli jonkin verran, mutta ne voivat liittyä myöhäisempiin aikoihin tai metsäpaloon. Löytöalueen ulkopuolella vastaavia määriä kvartsinkappaleita ei havaittu. Kvartsit voisivat viitata pienialaiseen kvartsintyöstöalueeseen.
Vähäisten löytöjen myötä ja koska alueen tutkimuspotentiaali on melko alhainen, kohdetta ehdotetaan löytöpaikaksi. Toki kajoava tutkimus paikalla voisivat olla tarpeen, kohteen luonteen vahvistamiseksi. Kvartsit jätettiin paikalleen, jotta havaintoalue löydetään, jos se halutaan tarkastaa perusteellisemmin.

Laitala (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kiantajärven Kolikkasalmen itärannalla, mökkitontin rannasta, kivikosta on löytynyt hioimen kappale. Se löytyi koiran perässä kulkiessa. Rannalle on tehty veneramppi, mutta muuten ei ole järven pohjaa ruopattu. Kiantajärven suuri vedenpinna vaihtelu on voinut siirtää esinettä. Vedenpinnan muutos voi esineen löytäjien mukaan olla jopa 10–15 metriä, joten matalan veden aikana kohteesta voi löytyä lisää kivikautista aineistoa.
Esine on lähetetty Museovirastolle.
Tarkastuskäynnin jälkeen lähellä löytöpaikkaa löytyi toinen samankaltainen hioimen kappale, joka on vielä löytäjien hallussa.
Hioinkiven pinnassa näkyy selkeä ihmisen muokkaama ura. Pituutta esineellä on noin 27,5 cm, leveimmillään noin 7,7 cm. Paksuutta keskimäärin 2,0 cm. Lienee hiekkakiveä.
Ilppari-ilmoitus 35906

Aittoranta 3 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Iso Sapsojärven pohjoisrannalla, Aittorannassa, noin kilometrin päässä Sotkamon keskustasta. Siellä on pieni hiekkaranta mökkitontilla, joka on kaislikon suojaama. Veden pinta vaihtelee paljon. Vesi voi olla matalalla jopa 150 metriä rannasta mitattuna. Mökinomistaja kertoi, että saa kävellä pitkään, että vesi yltää napaan asti. Näin ollen matalan veden aikana siellä voisi löytyä lisää arkeologisia esinelöytöjä.
Kaksi uimassa ollutta nuorta henkilöä löysivät veden alta pohjahiekasta runsaasti saviastian palasia. He keräsivät niitä runsaasti talteen. Kyseessä on kivikautiseksi ajoitettavaa kuoppakeramiikkaa. Tarkastuksen aikana ei enää havaittu lisää keramiikkaa tai muita arkeologisia löytöjä.
Löytöpaikan kupeessa sijaitsee mahdollinen muinaisjäännös Aittoranta 2, 1000031201, Kohteessa on kuvattu vanhaa venevalkamaa.
Erikokoisia keramiikan kappaleita laskettiin olevan 55 kpl, kooltaan 0,5 sentistä aina 3,5 sentin kokoisiin paloihin. Reunapajoja havaittiin 4 kpl, joissa osassa oli kolmion muotoista painannekoristetta. Useassa palassa on palanutta karstaa. Useassa palassa on kuoppakoristetta hyvin tiheästi, kuoppien halkaisija on keskimäärin noin 0,3–0,5 cm.
Keramiikat on lähetetty Museovirastolle.
Ilppari-ilmoitus 35866.

Rusala (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kajaanin Vuolijoella Keisarintien länsipuolella, Vuolijoen kirkosta noin 650 metriä lounaan suuntaan.
Mökkipihan ruohoalueella kukkien istutuksen yhteydessä löytyi kiviesine, joka lienee sädekiviliusketta. Kyseessä on taltan tai veitsen katkelma. Pituutta noin 8 cm, leveyttä enimmillään noin 5,0 cm ja paksuutta 1,3 cm. Esineen pinnassa näkyy selkeitä jälkiä retusoinnista ja hionnasta.
Esine liittynee viereiseen kohteeseen Haapala (940010009), mutta status tällä hetkellä on vielä löytöpaikka.
Esine on lähetetty Museovirastoon. Ilppari-ilmoitus 36144.

Jauhovaara NW (Luonnonmuodostumat)
Ei määritelty; Kohde sijaitsee Nurmesjärven lounaispuolella olevan korkean Jauhovaaran rinteessä. Jauhovaaran pohjoinen ja koillinen rinne ovat jyrkkiä ja osin louhikkoisia, osin avokalliota. Kohteen tarkempi sijainti on louhikon länsireunassa, vaaran laella sijaitsevasta Jauhovaaran talosta 500 m luoteeseen. Lähistöllä kulkee Jauhovaaran ulkoilupolku. Paikalla on luontainen kivikko, jossa saattaa erottaa muutamia rakennelman tapaisia muodostumia, joista yhdessä on kahden suuren kivipaaden väliin kiilautuneet kaksi päällekkäistä kiveä ja niiden välissä ohut kivilaaka. Alemman kiven korkeus on 1,2 m ja leveys 0,8 m, ylemmän kiven koko on 0,8 x 0,6 x 0,4 m. Vastaavanlaiset kivimuodostumat tulkitaan venäjänkarjalaisen tutkimusperinteen mukaan seidoiksi, mutta Suomessa niitä pidetään luonnonmuodostumina.

Värikallionvaara (Luonnonmuodostumat)
Ei määritelty; Metsähallituksen Hossan luontokeskuksesta ilmoitettiin Museovirastoon heinäkuussa 1999, että lähellä Värikallion kalliomaalausta on havaittu olevan punaisia kuvioita, mahdollisia kalliomaalauskuvioita. Ilmoitettu kohde sijaitsee noin 300 m länteen tunnetusta kalliomaalauksesta. Kyseisellä paikalla on kuitenkin luontaisesti kalliossa ja irtokivissä ja lohkareissa punertavaa sävyä. Kalliopinnat ovat erehdyttävästi punamultaläiskiä muistuttavia. Kyseessä on kuitenkin luontainen ilmiö. Väriä esiintyy hyvin monissa paikoin ja eri korkeuksilla kalliota.
Kohteen on tarkastanut 27.8.1999 Helena Taskinen.

Särkkälampi S (Maarakenteet)
Ei määritelty; Kohde sijaitsee Pärsämönsärkällä, noin 7,4 km linnuntietä Juntusrannan tiestä nro 913 itään, Särkälammen eteläpuolella. Pärsämönsärkkä on pääosin korkea ja kapea itä-länsi -suuntainen hiekkasärkkä Kiantajärven ja itärajan välissä. Kyseessä olevassa kohdassa särkkä on hyvin kapea, se kulkee järven ja avoimen suon välissä. Paikalla kasvaa vanhaa mäntymetsää, aluskasvillisuutena on puolukkaa ja suopursua.
Kyseessä olevaan kohtaan on vuoden 1988 peruskarttaan merkitty pyyntikuoppa. Paikalla on uudehkon näköinen, noin 3 x2 m kooltaan oleva ja noin 1,5 m syvä kuoppa. Sen reunoilla on turpeen alla sotketulta vaikuttavaa hiekkaa.Kyseessä ei ole muinaisjäännös.

Pajakkajoki Saarikoski 2 (Luonnonmuodostumat)
Tuntematon ajoitus; Kohde vaikuttaa luonnollisen näköiseltä kivivallilta. Toisaalta se voi olla kivisuiste.

Hautakangas (1000031769) (Luonnonmuodostumat)

Kylmäpuro (1000042778) (Luonnonmuodostumat)
Ajoittamaton; Maanomistajan mukaan siellä on 150-vuotiasta havumetsää. Siellä on ollut lehmiä ja aitauksien takana. Länsiosassa metsää on ollut myös peltoa. Metsän halki menee luonnonjyrkänne. Koko metsäalue on luonnollista metsämaisemaa. Siellä on usea kallionystyrä, mitkä ovat maanomistajan mukaan tyypillisiä seudun muodostumia.
Lidar-kuvissa näkyi kallion noin 2–3 metriä korkean kalliojyrkänteen alas valuneita kivilohkareita, mitkä näyttivät muodostaneen kuoppajäänteitä. Metsän alueelta tutkittiin kolme kallionystyrää, mutta niissä ei ollut merkkejä muinaisjäännöksistä, samoin metsän alueelta ei havaittu muinaisjäännöksiä. Kohde on luonnonmuodostuma.

Mätäslammet (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Mätäslammen ja Pienten Mätäslampien alueella. Alue koostuu hiekkaharjuista, suppakuopista ja niiden väleissä olevista soista. Yhdessäkään Mätäslammessa ei kartan mukaa ole luontaista laskuojaa. Sen sijaan Mätäslammen pohjoisrannelle on kaivettu harjun poikki kaivanto, josta korkean veden aikaan vesi pääsee juoksemaan harjun pohjoispuolella olevaan metsää. Mätäslammen ja läntisen Pienen Mätäslammen väliin on kaivettu matalampi oja, joka tarkastuksen aikaan oli kuivillaan. Oppaana olleen Maria Bogdanoffin mukaan myös Pienten Mätäslampien välissä on jonkilainen kaivanto. Ainakaan tarkastuksen aikaan sitä ei pystynyt erottamaan suomaastossa.
Inventointi 2014: Mätäslammen pohjoispuolitse kulkeva harjanne on kanavan kohdalla noin 10 m lammen pinnan yläpuolella. Se on viitisen kymmentä metriä pitkä. Kaivanto kulkee poikki koko harjun aina lammen rantaan saakka. Kanava on selvästi ihmisen tekemä. Sen jyrkät reunat eivät ole täysin sammaloituneet, osin ehkä reunojen jyrkkyydenkin vuoksi. Aluskasvillisuus peittää suurinta osaa reunoja, joiden päällä kasvava puusto on ympäristön tavoin varttunutta havupuuta. Kaivannon leveys on 15 - 20 m. Pohjalla virtaa vesi kohti kangasta, jossa kuitenkin maasto nousee hivenen, minkä vuoksi harjun pohjoispuolella
vesi muodostaa pienen soistuman. Mitään rakenteita ei kaivannossa näy.

Valksaari (Löytöpaikat)
Ei määritelty; Valksaari sijaitsee Juttuajärven eteläpäässä, runsaat puoli kilometriä järven eteläisimmästä rannasta pohjoiseen. Vuoden 1974 peruskartassa käytetään nimeä Valksaari, vuonna 2009 Kansalaisen karttapaikassa saaren nimenä on Vattusaari. Saari on pyöreähkö ja vajaan 150 metrin läpimittainen. Se kasvaa suurta mäntyä, maa on hyvin epätasaista ja suoperäistä, pohjoispuoli on eteläpuolta korkeampi ja kuivempi. Maaperä on kivikkoista hiekkaa, rannat kivikkoa. Saaren länsiosassa on kesämökki.
Mökin ja eteläkärjen väliin kaivetuista koepistoista on löytynyt jokunen epämääräinen särmikäs kvartsi. Kyse ei liene iskoksista eikä saaressa sijaitse suojelua vaativaa muinaisjäännöstä.

Alava-aho (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Alava-aho on 150 x 650 m kokoinen maankohouma, joka sijaitsee valtakunnan rajan pinnassa Joutensuon ympäröimänä.
Mäen juurella, sekä sen pohjois- että eteläpuolella erottuu laserkeilausaineistossa 12 pyöreähköä kuoppaa, jotka ovat 60-120 metrin etäisyydellä toisistaan. Kuoppien yläosan halkaisija on noin 10-15 m.
Kuopat eivät vaikuta linnoitteilta, koska ne sijaitsevat mäenkohouman ympärillä, mäen jokaisella sivulla. Tervahaudoiksi kuoppia on kovin paljon suon ympäröimän piskuisen mäen reunoilla.
Mäen länsipäässä erottuu laserkeilausaineistossa nelikulmainen, 50 x 100 m, kokoinen, hieman muuta ympäristöään alempana oleva alue, joka saattaa olla rakennuksen pohja.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Kohteen rajaus paikkatietokannassa perustuu 09/2017 laserkeilausaineistoon ja on ainoastaan suuntaa antava.

Tervolanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Vuoden 2017 inventointi:
Vanhan rantaniityn koillispuolella paikallistien vieressä on katoltaan sortunut heinälato, mitat 4,5 x 4,5 m. Ulospäin kaartavista seinistä on 8-9 riukukertaa jäljellä, oviaukko on ehjä.
Kohde on lahoamassa lähivuosina.

Lassilanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Vuoden 2017 inventointi: Vanhalla metsittyneellä peltoalueella on katoltaan sortunut heinälato, mitat 4,5 x 4,5 m. Seinistä on 10-12 hirsikertaa jäljellä, oviaukko on ehjä. Kohde on lahoamassa lähivuosina.

Iso Kauvansaari (Kulkuväylät)
Moderni; Vuoden 2017 inventointi: Ison Kauvansaaren koillisrannalla on vanhan laiturin jäänteet, pystyssä siitä on vielä 9 osittain lahonnutta paksua puutolppaa, jotka muodostavat seinämän, niiden luoteispuolella on veden rajassa näkyvissä osia kiviperustuksesta.

Säräisniemen kirkko (Työ- ja valmistuspaikat)
Moderni; Vuoden 2017 inventointi:
Säräisniemen kirkon pihan länsiosassa on kumpuna erottuva n. 7 x 6 metrin kokoinen maaperustus, jonka keskellä on n. 3,5 x 3 m kokoinen kellarikuoppa. Kyseessä voi olla iso maakellari tai todennäköisemmin rakennuksen perustus; asian selvitys vaatisi mahdollisesti koekaivauksen.
VUoden 1973 peruskartan mukaan paikalla on ollut rakennus.

Nimisjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Vanhalla metsittyneellä peltoalueella on sortunut heinälato, mitat 4,5 x 4,5 m. Seinistä on 17-19 riukukertaa jäljellä, oviaukko on ehjä. Kohde on lahoamassa lähivuosina.

Ojaranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Vanhalla metsittyneellä peltoalueella on maakellarin kivistä tehty perustus, se on kooltaan n. 4,5 x 4,5 m ja korkeus on n. 0,7 m. Kellarikuopan mitat ovat n. 3 x 3 m, syvyys > 1 m, kuopassa on metalliromua.

Heteperänkangas (Puolustusvarustukset)
Jälkiä talvisodanaikaisista lentopommituksista, joilla yritettiin katkaista rautatieyhteys Oulu – Kajaani.
Kohteeksi on merkitty isot pommikraatterit radan lähellä (nro:t 125- 128). Alueella on pienempiä kuoppia, niiden osalta kyseessä voi olla myös räjäyttämättömät pommit.
Koordinaatit otettu keskimmäisestä, 98 m radasta pohjoiseen olevasta kuopasta joka on raportin s. 84 kuoppa nro 126. Muut lidar-aineistossa näkyvät, 250-300 m säteellä olevat kuopat alakohteina.

Nahkaniva 2 (1000037117) (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Vuosanganjoen yläosassa Nahkanivan ja ennen Pitkäkoskea olevan suvannon välissä, joen pohjoislaidalla. Kuvaus: Paikalla on n. 35 m pitkä hajonnut ohjauspadon jäännös, jonka päälle on myöhemmin nostettu kiviä. Pato liittyi joen pohjoisreunalla olleeseen uittokanavaan, joka on nykyisin neulapadon kohdalla maalla peitetty, ja uittokanavan alkuperäinen rakenne on sillä kohtaa ja idempänä hävinnyt.

Vuosanganjoen Pitkäkoski 2 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Vuosanganjoen Pitkäkoskessa, kosken etelärannalla. Puusto on nuorta, paikoin tiheää lehtipuustoa. Kuvaus: Kolme selvemmin erottuvaa uittokanavan pätkää hyvin louhikkoisessa maastossa. Rantaa on eri aikoina voimakkaasti muokattu ja sillä on runsaasti kuoppia, mistä johtuen kanava erottui paikoin huonosti. Aluskasvillisuus oli inventoinnin aikana paikoin korkeaa, mikä haittasi näkyvyyttä. Vesi oli matalalla kanavan uomissa.

Louhikoski 3 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Vuosanganjoen Louhikosken länsirannalla. Maaperä on kivikkoista ja louhikkoista. Rannassa kasvaa lähinnä nuorta tiheää lehtipuustoa.
Kuvaus: Kaksi n. 10 m halkaisijaltaan olevaa ruoppausröykkiötä, joiden korkeus on lähes 2 m. Alue on hyvin louhikkoista, ympäristössä on runsaasti joen muokkauksessa syntyneitä kuoppia.

Louhikoski 5 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Vuosanganjoen Louhikosken länsirannalla. Maaperä on kivikkoista ja louhikkoista. Rannassa kasvaa lähinnä nuorta tiheää lehtipuustoa.
Kuvaus: Matala hieman epämääräinen n. 100 m pitkä sivu-uoma, ilmeinen uittokanava. Alue on hyvin louhikkoista, ympäristössä on runsaasti joen muokkauksessa syntyneitä kuoppia. Inventoinnin aikana tiheä lehtipuusto ja korkea aluskasvillisuus rajoittivat näkemäalueita. Uoma oli vedetön.

Rytiaho (Kulkuväylät)
Historiallinen; Rantautumispaikka. Paikalla on vuoden 1848 isojakokartassa merkintä båtplats. Ei jäänteitä maastossa.

Padanpohja (Kivirakenteet)
Ajoittamaton;

Hautakaarre (1000037323) (Maarakenteet)
Historiallinen; Paikalla on maastokartalle merkitty tervahauta, ei tarkastettu maastossa.

Jorolankangas 5 (Maarakenteet)
Moderni; kolme kuoppajäännöstä aivan lähekkäin. Halkaisijoiltaan noin 6-7 metriä. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Kolme koneella kaivettua, tosin jo täysin sammaloitunutta sorakuoppaa, halkaisijat 4–7 m; kuvausaikaan sulamisveden peitossa.

Käreikönkangas 7 (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; Mahdollinen tervahauta. Maastokarttamerkintä. Ei näy Lidarissa. Tieto Metsähallituksen PAVE-järjestelmästä, minkä perusteella on saatu koordinaatit.
Inventointi 2022: Kohdetta tarkastettaessa havaittiin, että paikalla ei ole tervahautaa, vaan maanoton yhteydessä syntyneet maakasat muodostavat osin vallimaisen puolikaaren. Maakasojen vieressä tien itäpuolella on matalia hiekkakuoppia, samalla kohtaa tien länsipuolella on kaksi syvempää ja hieman suurempaa hiekkakuoppaa. Tien rakentaminen tai vahvistaminen ja sen ojien kaivaminen lie muokannut aluetta lisää.

Suksiharju länsi 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Paikalta, johon vuoden 1972 peruskartassa on merkitty kämppä ja sen kaksi ulkorakennusta, tavattiin kahden rakennuksen maaperustukset – näistä ensimmäinen, keskellä aluetta, n. 25 m x 11 m, sisällä ainakin kahden väliseinän perustukset, perustustenpohjoispuolella metallisen hormin ja kattopeltien jäänteitä; toinen, alueen länsireunassa n. 12 m x 8 m, tiheän taimikon takia sisärakenteita tai muita jäänteitä ei havaittu; yhden hirsirakennuksen jäännös (n. 9 m x 5 m) alueen lounaisreunasta – rakennuksen katto romahtanut kokonaan, samoin seinien keskiosat, mutta molemmat päädyt vielä enemmän tai vähemmän pystyssä; hirsirakennuksen jäännöksen pohjoispuolelta kellarikuoppa, halkaisija n. 2 m ja syvyys 1,5 m; kaksipaikkaisen ulkokäymälän jäännös alueen itäosasta; sekä rakennuksen paikka ja rakenteiden jäänteitä –metallisia hormin katkelmia, lautoja, kattopellin kappaleita, mahdollisia perustuskiviä, joiden sijainti ei välttämättä alkuperäinen-- alueen pohjoisosasta. Suurimman rakennuksen pohjan sijainti vastaa 1972-luvun kartan kämpän paikkaa, toisen rakennuksen pohjan sijainti läntisempää ulkorakennusta ja hirsirakennus eteläistä ulkorakennusta.

Joutenpuro 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vetinen, puuton suo.
Kyseessä on heinäsuovan pohja, jonka tarkempia mittoja ei päästy mittaamaan suon vetisyyden takia. Se dokumentoitiin ainoastaan metsänreunasta valokuvaamalla.
Kohde rajautuu heinäsuovan näkyvien rakenteiden mukaan.
Heinäsuovan pohja. Suolta on aikanaan kerätty heinää eläimille

Petsamon kämppä (Asuinpaikat)
Moderni; Kämppä sijaitsee Lehmimäen torpan (1000045736) alueella. Rakennukset ovat ehjiä ja käytössä. Kohdetta ei tarkemmin selvitetty. Nykyiset rakennukset ovat merkittyinä vuoden 1972 pitäjänkarttaan.

Rajala etelä (Kulkuväylät)
Moderni; Rajalan talolta etelään vieneen tien silta Torvenjoen yli heti joenniskan jälkeen Pieni-Uvan kaakkoispuolella. Sillan kivirakenteita on säilynyt joen molemmin puolin. Ainakin joen eteläpuolella säilynyt myös muutama metri sillan kantta. Silta on merkitty vuoden 1972 peruskarttaan. Pitäjänkartassa vuosilta 1843-53 melko lailla samalle paikalle on merkitty mylly, ja vuoden 1972 peruskartassa hieman ylempänä, joenniskan kohdalla on merkittynä jonkinlainen patorakenne. Näiden jäänteitä ei kuitenkaan havaittu.¨
Inventointi 2022, Sepänmaa: Paikka tarkastettiin tietämättä, että H.-P. Schulz oli sen samana vuonna hieman aiemmin tarkastanut toisen inventoinnin yhteydessä. Samat havainnot ja tulkinnat kuin Schulzilla – ei muutettavaa.

Pieni Kuikkamäki pohjoinen (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; Soikea kuoppa suon reunassa, kooltaan n. 6 m x 4 m, arviolta 1–2 m syvä, mutta pintaan asti rahkasammalen peittämä. Kuopanreunoista kairalla saaduista paksuista savinäytteistä (sammalen ja turpeen alla niin syvälle kuin tiiviiseen saveen sai kairaa työnnettyä, ainakin 50 cm) päätellen todennäköisesti savenottokuoppa, ja rahkasammalkerroksen paksuudesta (paikoin ainakin metrin) päätellen vähintään lähemmäs 100 vuotta vanha.

Niskala (1000046041) (Asuinpaikat)
Moderni; Ison Tuomaanjärven lounaisrannalla Tuomaanjoen suusta n. 200 m pohjoiseen on sijainnut
Niskalan talo. Paikalle on merkitty vielä vuosien 1974 ja 1990 peruskartoille talo ja neljä muuta rakennusta. Paikalla on yhä jäljellä kolmen romahtaneen hirsirakennuksen jäännökset, asuinrakennus on säilynyt ylähirsiin asti. Lisäksi paikalla on useita kellarikuoppia ja mm. kaivon jäännös.
Aluerajaus suuntaa antava.

Aituus (Maarakenteet)
Moderni; Alueella on 17 modernia kuoppakaivantoa, joista osa oli tehty rinteeseen. Kuopat halkaisijaltaan 1–7 metriä ja syvyydeltään 0,5–1 metriä. Muodot vaihtelevat ympyrästä soikeaan. Maakairausnäytteessä näkyi noin 1 cm huuhtoumaa. Kuoppien pohjalla oli kiviä. Paikalta on ilmeisesti otettu hiekkaa.

Ojala (1000047113) (Asuinpaikat)
Moderni; Kuusi eri kokoista ja -ikäistä rakennusta suuressa pihapiirissä, yhä vapaa-ajan tai muussa epäsäännöllisessä käytössä.

Hukkalansuo 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Inventointi 2022:
Vuoden 1972 peruskartassa paikalle on merkitty kämppä. Päärakennuksen lisäksi merkittynä on yksi suurempi ja kaksi pienempää rakennusta. Maastosta pystyttiin näistä paikallistamaan:
1. päärakennuksen/pirtin paikka sekä sen vierestä purkujätekasa;
2. idempänä sijainneen suuremman ulkorakennuksen paikka;
3. eteläisen rakennuksen jäänteet – kyseessä on pieni hirsirakennus (n. 3,5 m x 3,5 m), romahtanut, luultavasti sauna, aivan suon reunassa; pohjoisimmasta rakennuksesta ei löytynyt selviä jäänteitä.
Näiden lisäksi paikalta löytyi: 4. pieni kiviröykkiö (läpimitta 1,5 m, korkeus 0.3 m) hieman oletetun saunan pohjoispuolelta – mahdollisesti käytettyjä kiuaskiviä;
5. hieman oletetun saunan koillispuolelta kaivo (yhä veden täyttämä) ja joitakin siihen liittyneen puurakenteen jäänteitä;
6. jonkinlainen kivistä koottu tasanne (n. 3,5 m x 1,5 m, 0,5 m korkea), aivan kaivon eteläpuolelta – tämä tasanne vaikutti sitä peittävän kasvillisuus- ja humuskerroksen perusteella viereiseen kaivoon liittyviä puurakenteita vanhemmalta, ja myös tasanteen reunoilla kasvavat puu ja sen päädyssä sijaitseva kanto viittaavat siihen, että tasanne olisi muita tässä käsiteltyjä rakenteita vanhempi – missä tapauksessa se voisi liittyä esimerkiksi Hukkalansuo (1000043128) yhteydessä käsiteltyihin, kyseisen kohteen tervahautoja nuorempiin, mutta tämän kohteen kämppää vanhempiin rakennusten jäänteisiin.
Huom. Rakenteista ei koordinaattitietoja. Aluerajaus noudattaa kohteen Hukkalansuo aluerajaa.

Kaurosenlampi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde löytyi maastoinventoinnissa. Kohdetta ei näy vanhoissa peruskartoissa (1976 ja 1992). Paikalla on ollut Kaurosen partiomaja, joka on purettu vuonna 2001.
Kämpän pohja sijaitsee Kaurosenlammen pohjoispuolella olevalla metsäsaarekkeella. Pohjoispuolella on Ulvinsalon luonnonpuisto, jonka eteläraja kulkee noin 200 metrin päässä. Alue on ojittamatonta tuoretta kangasta, ja kuusivaltainen puusto on yli 150-vuotiasta. Aluskasvillisuus koostuu varvuista ja sammalista.
Rakennuksen paikka erottuu selkeästi maastossa avoimena alueena, jossa kasvillisuutta ei juuri ole. Paikalla on itälänsisuuntainen, matala suorakaiteen mallinen kivijalka, jonka perusteella rakennus näyttää jakautuneen kahteen osaan. Selkeämmin erottuva idänpuoleinen osa on noin 5,5 x 3 metriä ja lännenpuoleinen osa on noin 3 x 3 metrin
kokoinen. Heti kivijalan vieressä, noin 1 metri sen itäreunalta, on betoninen kaivonrengas, joka on täytetty kivillä ja maalla.
Noin 20 metrin päässä rakennuksesta, sen itäpuolella on noin 0,3 x 0,8 metrin kokoinen selväpiirteinen kuoppa, jossa on muun muassa mineraalivillan palasia. Tästä noin 5 metriä etelään on hieman laakeampi, 1,8 x 1,7 metrin kokoinen ja noin 0,3 metriä syvä kuoppa. ks. alakohde.

Hermikki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hermikin talo on nykyisin vakituisesti asumaton ja sen vanhat pellot ovat viljelemättömiä. Vanha pihapiiri vaikuttaa kuitenkin olevan edelleen jonkinlaisessa kesäasutus tms. käytössä. Uusimman peruskartan (3443 04 Uva, 1992) perusteella tila on ollut asuttu ja viljelyksessä vielä v. 1992. Tuolloin aktiivikäytössä olleita alueita ei siis vuoden 2022 inventoinnissa tutkittu.
Heti vanhan (1900-luvun) viljelysalueen pohjoispuolinen alue inventoitiin maastossa. Se on karuhkoa mäntykangasta, kun taas vanhan viljelysrajan sisäpuolella oleva alue on kuusivoittoista sekametsää. Mäntykankaan alueella havaittiin Kaksi suurehkoa kiviröykkiötä – noin 10 x 4 m ja 4 x 3 m. Näiden ympäristössä oli karua mäntykangas – ei vaikuttanut sopivalta peltoviljelyyn. Röykkiöt ovat kuitenkin suurikoisia ollakseen kaskiröykkiöitä. Ilmeisesti kyseessä ovat kuitenkin vanhaan pellonraivaukseen liittyvät röykkiöt, vaikka sijaitsevatkin vanhoilla kartoilla merkittyjen viljelysten ulkopuolella.
Näiden eteläpuolella oli ryhmässä neljä halkaisijaltaan noin 3 m raivausröykkiötä. Näiden kaakkoispuolella kahdessa kohtaa myös kiviaitaa. Itäisimmän kiviaidan pohjoispuolella oli lisäksi parimetrinen raivauskiviröykkiö.

Lakkasuo 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Kämppä on merkitty vuoden 1972 peruskartalle, se on kokonaan purettu, päärakennuksen perustuksesta on jäljellä muutama betonipilari, osa on tuhoutunut. Vierestä löytyi pönttöuunin jäänteet. Ympäristö on erirakenteista metsää.

Saarijärvi (1000053563) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ville Laurila on dokumentoinut kohteen Metsähallituksen inventoinnissa vuonna 2010. Kohde sijaitsee Saarijärven suojelualueen keskiosassa, Saarijärven sokkeloisella etelärannalla, pienessä notkelmassa järven länsipuolella. Kasvillisuus on tuoretta kangasta ja maaperä moreenia.
Kämpästä on jäljellä lahonnutta seinää, enimmillään nurkissa noin 6 hirsikertaa. Kaksiosaisen kämpän pituus on ollut noin 5 m, suuremman huoneen leveys on ollut noin 6 m ja pienemmän 4 m. Seinien keskiosissa näkyvillä on muutamia sammaleen peittämiä lahonneita hirsiä. Rakenteen lounaisnurkassa on noin 2 m x 2 m kokoinen sammaloitunut liedenjäänne. Kämpän itäpuolella on muutamia matalia noin 1 m halkaisijaltaan olevia kaivantoja. Kyseessä on 1900-luvulle ajoittuva savottakämpän jäänne.
Inventointi 2024: Paikalla on kaakko-luodesuuntainen, pitkänurkkainen rakennus, joka on kattanut noin 5,5 x 9,5 metrin kokoisen alan. Tulisijan kiviröykkiö sijaitsee lähes keskellä rakennuksen länsiseinää. Suuremman eli eteläisemmän huoneen sisätilan koko on ollut noin 4 x 5 metriä ja toisen 3 x 5 metriä. Hirret on katkaistu sekä sahalla että kirveellä.

Savonjoen kämppä (Asuinpaikat)
Moderni; Vuoden 1974 peruskartalle on merkitty Savonjoen länsipuolella kämppä (’Savonjoen kämppä’) jossa oli päärakennuksen lisäksi yksi sivurakennus. Kämppä on purettu, paikalle on tehty kääntöalue, lähiympäristö on hakattu ja muokattu. Paikalla ei havaittu mitään kiinteitä rakenteita.

Sormusenmäen kämppä (Asuinpaikat)
Moderni; Kohteessa on kahden hirsirakennuksen jäänteet. Paikalle on vuoden 1974 peruskarttaan merkitty kämppä ja yksi ulkorakennus.

Pohjolanmännikön kämppä (Asuinpaikat)
Moderni; Kohteesta tavattiin yhden suuren rakennuksen betoniperustukset, n. 35 m x 13 m n. 50 m läheisestä Sirviönlehdontiestä koilliseen, sekä toisen rakennuksen paikka – tasattu alue ja hieman rakennuksen purkujätettä, n. 10 m Sirviönlehdontiestä koilliseen. Vuoden 1974 peruskartassa paikalle on merkitty Pohjolanmännikön kämppä, sekä neljä ulkorakennusta. Betoniperustusten sijainti vastaa suurimman ulkorakennuksen sijaintia, tasattu alue purkujätejäänteineen taas lie ollut varsinaisen kämpän paikka.

Karvola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vitostien itäpuolella on vanha talonpaikka, josta havaittiin lohkokivinen rakennuksen perustus, jossa on kaksi laonnutta uunia. Rakennuksen perustus on kooltaan noin 6 x 11 m. Noin 20 m perustuksesta luoteeseen havaittiin sammalkattoinen maakellari, joka oli kooltaan noin 4 x 6 x 1,7 m. Alueen ympäristö on raivattua peltomaata, jota ympäröi ainakin osittainen matala kiviaita.
Pelto ei ole viljelyskäytössä ja siinä kasvaa paikoin melko nuorta puustoa. Vuoden 1865 pitäjänkartalla paikalla ei ole rakennuksia. Vuosien 1941 ja 1949 taloudellisilla kartoilla paikalla on talo. Vuoden 1973 peruskartalla paikka on autio.

Vasikkavirta (Kivirakenteet)
Historiallinen; Vasikkavirran pohjoisrannalta, Murhinniemen pohjoispuolelta tavattiin noin 2,5 * 1,3 m kokoinen ja 60 cm korkea röykkiöntapainen. Muhkean sammalkerroksen alla olevat kivet liikkuvat jalan alla ja vaikuttavat olevan kovin irrallaan toisistaan. Röykkiö ei ulkomuotonsa puolesta vaikuta rakennuksen kivijalalta tms., saati esihistorialliselta. Vanhoilla kartoilla röykkiön kohdalle ei ole merkitty mitään sitä selittävää. Röykkiö voisi liittyä esim. metsänhoidollisiin toimenpiteisiin, mutta täyttä varmuutta inventoinnin keinoin siitä ei saatu.

Saukkolahti 6 (Kivirakenteet)
Moderni; Saukkolahteen laskevan Saukkojoen suusta n. 55 m pohjoiseen nykyisellä rajalinjalla. Maaperä on hiekkaa. Viidestä n. 0,5 metrin kokoisesta lohkokivestä koostuva rajamerkki. Neljä kiveä on asetettu neliön muotoon, joiden keskellä on kuution muotoinen kivi. Kivissä on joitakin porajälkiä. Kysymys on nuoresta rajamerkinnästä.

Niskansuo 5 (Maarakenteet)
Moderni; Jalka-ahon pohjoisosasta havaittiin jyrkkäreunainen kuoppajäännös. Havaittu neliskulmainen kuoppa on kooltaan 4 x 2 x 1,3 m ja siinä on 1,5 m leveät ja 20–30 cm korkeat vallit. Kairanäytteessä oli heti kuntan alla 10 cm hiilikerros, jonka alla vaaleanharmaa pohjamaa. Kairanäytteestä ei todettu huuhtoutumiskerrosta. Kuopan pohjalla kasvoi katajaa, varpuja ja sammalta. Sen ympärillä kasvoi harvennettua talousmetsää.
Paikkatietoikkunan vanhoista, vuoden 1995 ja 2001, kartoista havaittiin kuopalle kulkeva polku, joka voisi viitata, että kuoppa liittyy jotenkin vuosien 1963 ja 1995 välissä paikalla tapahtuneeseen avohakkuuseen. Kuopan teräväpiirteiset vallit ja se, ettei kuopassa ole muodostunut huuhtoutumiskerrosta, viittaavat siihen, että kuoppa on suhteellisen nuori.

Pylsynaho (Kivirakenteet)
Moderni; Ryhtälänkallion ja Pylsynlahden välissä olevalla Pylsynahon metsäkangasalueella sijaitseva rajamerkki. Vuoden 1864 pitäjänkartassa alue on ollut kruununmaata, joten kiinteistöjen jako on todennäköisesti tapahtunut myöhemmin 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun aikana. Rajamerkki koostuu noin 1 x 1 metrin kokoisesta ja 25 cm korkeasta kivialustasta, joka on ladottu noin 20 30 cm halkaisijan kivistä. Keskelle on asetettu viisarikivi, jonka korkeus on noin 0,5 metriä ja leveys noin 20 cm. Viisarikivessä ei ole merkintöjä. Rajamerkin viereen oli pystytetty noin 2 metrin pituinen puuseiväs. Rajamerkin vierestä kulkee metsäkoneen ura.

Uvan Kalmosaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Uvan järven kaakkois-osassa Nuottiniemen pohjoiskärjestä luoteeseen. Paikalla on järvessä pieni saari, jonka nimi on Kalmosaari. Saaren ja niemen väli näyttää olevan matalaa vettä ilmakuvan perusteella arvioituna.
Muistitiedon mukaan paikalla on ollut tilapäisenä hautapaikkana historiallisena aikana toiminut hautasaari. Vainajat olisi haudattu saarelle odottamaan siirtoa kirkkomaahan.
Ristjärven alueen kirkkona toimi 1500-luvulla Vaalan Manamansalon kirkko. Sittemmin kirkkona toimi Paltamon kirkko. Ristijärven kirkko rakennettiin vuonna 1807, mutta sitä ennen Ristijärvellä oli ollut kappeli 1600-luvulla ja oma hautausmaa ilmeisesti ainakin 1700-luvulta alkaen.
Kohteella ei ole rajausta rekisterissä.

Jokikylän Kalmosaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jokikylän luoteispuolella Pakarisaaresta koilliseen Ristijärveen virtaavassa Emäjoessa. Paikalla on pieni saari, jonka nimi on Kalmosaari.
Muistitiedon mukaan paikalla on ollut tilapäisenä hautapaikkana historiallisena aikana toiminut hautasaari. Vainajat olisi haudattu saarelle odottamaan siirtoa kirkkomaahan.
Ristijärven alueen kirkkona toimi 1500-luvulla Vaalan Manamansalon kirkko. Sittemmin kirkkona toimi Paltamon kirkko. Ristijärven kirkko rakennettiin vuonna 1807, mutta sitä ennen Ristijärvellä oli ollut kappeli 1600-luvulla ja oma hautausmaa ilmeisesti ainakin 1700-luvulta alkaen.
Kohteella ei ole rajausta rekisterissä.

Ristijärven kappelipaikka (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ristijärveen itään työntyvän niemen alueella Ristijärven länsirannalla Koiraniemestä pohjoiseen ja Pohjaslahden eteläpuolella. Alueella on Ristijärven seurakunnan hautausmaa, joka on ollut mahdollisesti käytössä viimeistään 1700-luvulta alkaen.
Viimeistään vuonna 1650 Ristijärvelle oli rakennettu oma kappeli, joka on merkitty Claes Claessonin vuoden 1650 Kajaanin alueen kartalle. Kappeli oli olemassa ainakin vielä vuonna 1656. Se sijaitsi mahdollisesti Ristijärven luoteisrannalla. Ilmeisesti kyseessä oli pieni hirsistä salvottu rakennus. Ei ole tietoa, tehtiinkö kappelin ympäristöön hautauksia esimerkiksi 1600-luvulla. On kuitenkin mahdollista, että kappelin ympäristössä oli vähintään tilapäinen hautausmaa.
Kappelin paikkaa on vaikea määrittää tarkasti vuoden 1650 kartan perusteella. Jossain määrin lisätietoa antaa vuoden 1853 pitäjänkarttaote, jossa näkyy Ristjärven seurakunnan hautausmaa merkittynä. Lisäksi hautausmaa on merkitty vuoden 1843 isojakojartalle. Vuonna 1851 hautausmaasta kerrotaan, että se oli noin 67 metriä levä ja 104 metriä pitkä. Jos kappelipaikka on ollut hautausmaan alueella, kappelin jäännökset ovat todennäköisesti tuhoutuneet myöhemmän hautaustoiminnan vaikutuksesta.
Ristijärven kirkko rakennettiin vuonna 1807 hautausmaasta kaakkoon Ristijärven toiselle rannalle. Tänne ei perustettu hautausmaata, vaan hautaamista jatkettiin järven länsirannalla olevalle hautausmaalle.
Hautausmaan alueella on ilmeisesti pääosin tuhoutunut kivikautinen asuinpaikka nimeltä Hautausmaa (697010007).
Kohteella ei ole aluerajausta rekisterissä.

Siikalahti (105010012) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hyrynjärvestä itään pistävän pienen Siikalahden etelärannalla. Asuinpaikka-alue on kulunutta rantatörmää. Löydöt on poimittu rantahietikolta.
Siikalahden mahdollinen kivikautinen asuinpaikka sijaitsee pienialaisella hiekka-alueella lahden pohjukassa. Sen länsipuolella on hyvin kivistä hietamoreenia ja rantavyöhykkeellä huuhtoutunutta kivikkoa, jonne maaperän, topografian sekä pintahavaintojen perusteella asuinpaikka ei ulotu. Vuoden 2014 tarkastuksessa todettiin löytöjä vain vedestä, maalla ei todettu olevan asuinpaikkaa jäljellä. Se on jäänyt veden alle.

Nilkankari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka on sijainnut Seitenoikean voimalaitoksesta noin 2 km ylöspäin, Emäjoen itärannalla, joen mutkassa olevan Nikankari -nimisen karikon kohdalla. . Asuinpaikka-aluetta on ollut noin 20 m:n pituudelta alueella olleen särkän eteläpäässä. Kohde on jäänyt kokonaan Seitenjärven alle. Kohde ei ole enää tarkasti paikallistettavissa.

Mäntylä (205010001) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kajaaninjoen koillisrannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille Mäntylän talon läheltä, noin 100 m:n päästä joesta vesakkoa kasvavan entisen pellon kohdalta. Asuinpaikka liene kokonaan tuhoutunut.

Petäisenniska 1 (Hautapaikat)
Rautakautinen; Mahdollinen rautakautinen hautalöytöpaikka on sijainnut Petäisen kosken niskan eteläpuolella. Alue on nykyisin lastausaluetta ja täysin tuhoutunut.

Petäisenniska 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee noiin 2,4 km itään Kajaanin rautajtieasemasta, Rehjanjärven länsipäässä, Kajaaninjoen niskan eteläpuolella, noin 600m itäkaakkoon Petäisenkoskesta. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille osittain rantahietikolta, joka on pieneen saarimökkiin johtavan sillan pohjoispuolella, osaksi ylempää hietikon kohdalta, missä on vanhoja hiekkakuoppia.

Kätönlahti (Pyörre 1) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde tarkastettiin vuoden 2016 inventoinnissa, se sijaitsee pari kilometriä Kajaanin linnasta itään, Kajaaninjoen Kätönlahden itärannalla. Joen rannasta kohoaa jyrkkä noin kolme metriä korkea törmä pienellä mäelle, joka on koverrettu maa-aineksenotossa. Tasaista aluetta rinteen ja sorakuopan välillä on vain noin metrin verran. Vuoden 1983 (Eeva-Liisa Nieminen) tarkastuksessa sorakuopan reunassa havaittiin palanutta maata ja palaneita kiviä, lisäksi löytyi muutama ”epämääräinen kvartsi-iskos”. Asuinpaikkaa pidettiin jo tuolloin suurimmaksi osaksi tuhoutuneena. Käsitys vahvistui vuoden 2016 inventoinnissa. Jyrkän rantatörmän päällä ei ole juuri lainkaan tasaista aluetta ennen sorakuopan reunaa. Asuinpaikka on tuhoutunut soranotossa. Aivan pieniä rippeitä kohteesta voi olla jäljellä kuopan reunojen tuntumassa, mutta niiden tutkimuksellinen arvo on olematon. Kohteen aluerajaus poistettiin, koska se on tuhoutunut. Aiempi aluerajaus käsitti sorakuopan ja rantatörmän, joilla ei siis muinaisjäännöstä ole.
.

Pyörre 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Petäisen ja Kuurnan välillä olevan, kanavan katkaiseman niemen eteläkärjessä, rautatien kaakkoispuolella. Asuinpaikka-alue on rautatien tuhoama.

Karikko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kellojärven länsipuolella, Huuhilonkylän eteläpuolella, Huuhilon talosta 1,1 km eteläkaakkoon, Hiekkaniemen kärjessä, Karikon huvilan rannassa. Hiekkaniemi on korkean Huuhilonvaaran kaakkoispää, ja maaperä siellä on kivetöntä hiekkaa. Niemen kärki jatkuu itään veden kokoamana tulvahiekkana, josta on löytynyt muutama kvartsi-iskos; niemen koillisrannan hiekasta iskoksia on löytynyt 100 m matkalta. Koillisrannalla olevan pellon lounaisreunaa kulkee peltotie, ja pellon kaakkoispään kohdalta tieltä on löytynyt myös muutama iskos.
Vuoden 2016 inventoinnissa kohde on todettu tuhoutuneeksi.

Kieliö (290010047) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Änättijärven länsirannalla, Kieliönniemen itäreunassa, rantahietikolla. Löytöinä asuinpaikalta on kvartsinuoli, kiviesineen katkelma ja kvartsia (KM 20844:1-4).
Vuoden 1998 inventoinnissa edellä kuvatun lahdelman hiekkarannalla ei ollut näkyvissä mitään esihistoriaan viittaavaa. Lahdelman takana olevaan maastoon tehdyt kymmenkunta koepistoa olivat löydöttömiä. Lähelle rantatörmää tehdyissä kuopissa oli veden sotkemaa hiekkaa, josta puuttui huuhtoutumis- ja rikastumiskerros. Lahdelman ympäristössä maasto muuttuu kivikoksi, joten mitään suurta asuinpaikkaa ei tällä kohdalla liene sijainnut.

Hakoniemi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee säännöstelyn pahoin syömällä Ontojärven etelärannalla, Hakoniemen luoteisosassa, Katerman voimalaitoksesta 10,9 km itään. Hakoniemen länsipuolella olevan Hakolahden pohjukka on suota. Pohjoista kohti maasto muuttuu mänty- ja kuusimetsäksi. Ranta on kivikkoa. Hakoniemen luoteiskärki on erodoitunut kahdeksi pieneksi saareksi vedenpinnan säännöstelyn seurauksena. Kvartsia (KM 25099:1-5) on löytynyt etupäässä luoteiskärjen itäosasta. Asuinpaikan pituus on noin 500 m.
Vuonna 2010 korkeimman vesirajan yläpuolelle tehdyssä koekuopituksessa ei löytynyt mitään kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa, joten paikalla mahdollisesti ollut muinaisjäännös on tuhoutunut.

Levälahti W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee säännöstelyn pahoin syömällä Ontojärven etelärannalla, Hakoniemessä, Levälahden länsirannalla, Katerman voimalaitoksesta 11,4 km itään. Hakoniemen itäosa on suureksi osaksi vetistä heinikkosuota. Hieman puolivälin eteläpuolella itärannalle ulottuu ehkä 50 m matkalla havumetsää kasvava korkeampi niemeke. Ranta on tällä kohtaa kivikkoinen. Kivikosta on löytynyt jonkin verran kvartsia (KM 25201).
Vuonna 2010 korkeimman vesirajan yläpuolelle tehdyssä koekuopituksessa ei löytynyt mitään kivikautiseen asuinpaikkaan viittaavaa, joten paikalla mahdollisesti ollut muinaisjäännös on tuhoutunut.

Jämäslahti E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Pajakkajoen Jämäslahden itärannalla, Jämäksen rajavartiostosta 1,3 km luoteeseen. Paikalla on Pajuniemen ja Mustalahden välissä osaksi kivikkoista hiekkarantaa. Takana oleva maasto on mäntykangasta. Rannasta on sieltä täältä noin 400 m matkalta löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 26163).

Mustapuro (290010231) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vuoden 2019 tarkastuksessa todettiin, että "Hiekkaa olevaa maapohja tai merkkejä asuinpaikasta ei havaittu koepistoissa. Kohdekoordinaattien kohdalla maaperä on kivistä ja myös rantavyöhyke on kivikkoinen." Inventoija toteaa myös sähköpostitse, että "Mustapuron asuinpaikan ja tervahaudan välinen alue ei ole esihistorialliselle asutukselle sopivaa,siellä on kivikkioa rantavedessä ja kivistä pohjamoreenia törmän yläpuolella." Siten alue voidaan vapauttaa rakentamiselle.
Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Lammasjärven pohjoisrannalla, Jänösaaresta 200 m pohjoiseen ja Kukkosaaresta 200 m koilliseen. Luoteeseen päin Mustalammesta laskeva Mustapuro kiertää kohteen pohjoispuolitse, ja noin 30 m päässä asuinpaikasta on kesämökki, jonne johtaa tie. Kasvillisuus paikalla on sekametsää. Ranta on muuten kivikkoinen, mutta asuinpaikan kohdalla on hiekkaisa poukama, jonka rantavedestä on löytynyt kvartsi-iskoksia (KM 27108).

Hokoslahti S (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven ja sen eteläpuolisen Nurmesjärven välisen Tervasalmen eteläpuolella, Nurmesjärven luoteisosassa, Tervasalmen uudesta sillasta 300 m etelään. Kyseessä on niemenkärki, jonka vedenpinnan säännöstely on erottanut lännessä olevasta mantereesta. Nyt saaressa kasvaa varpuja, pieniä koivuja ja mäntyjä. Rannat ovat kivikkoa ja hiekkaa, etelässä on myös avokalliota. Etelärannalta on löytynyt muutama kvartsi, mutta itäkärjessä kvartseja on runsaammin.

Nurmesjärvi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärven eteläpuolella olevassa Nurmesjärvessä, Tervasalmen uudesta sillasta 4,2 km kaakkoon, Kuoreniemen ja Autioniemen välisestä Koirisaaresta 250 m länteen. Kyseessä on noin 50 x 100 m kokoinen luoto, jonka vedenpinnan säännöstely on kokonaan tuhonnut. Suureksi osaksi luoto on kivikkoinen, vain siellä täällä on kivettömiä kohtia, ja luosdon keskellä kasvaa pari ruohotupsua. Luodon länsipäässä on läpimitaltaan noin 14 m kokoinen kivetön alue, jossa on havaittu parin kivetyn tulisijan jäännökset. Alueen eteläreunassa on havaittu 0,3 m hqalkaisijaltaan ja 0,1 syvyydeltään oleva likamaaläikkä, jossa värjäytyneen hiekan lisäksi on löytynyt kvartsia ja palanutta luuta (KM 27478), palanieta kiviä sekä vähän hiiltä ja nokimaata. Myös muita likamaa-alueita paikalla on havaittu. Kvartsi-iskoksia on löytynyt myös muualta luodolta.

Iso Karhusaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven pohjoisosassa, Tervasalmen sillasta noin 1 km etelään. Kyseessä on 1,2 x 0,4 km kokoinen, luode-kaakko -suuntainen matala, osaksi suoperäinen saari. Mataluudesta johtuen rannat ovat suureksi osaksi pahoin vedenpinnan säännöstelyn syömät, mutta saaren koillisosassa on jyrkkää kivikkoakin. Koillisrannalla, noin 200 m kaakkoiskärjestä, on autiotalo pihamaineen. Saaren rannoilta on sieltä täältä löytynyt muutama yksittäinen kvartsi-iskos; keskittymiä on saaren kaakkois- ja luoteiskärjessä sekä talon edustalla. Asuinpaikka lienee suurimmaksi osaksi tuhoutunut.

Rönönsaari W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lammasjärvessä, Tönölänsalmen sillasta 3 km kaakkoon. Rönönsaari on järvestä nouseva hiekka- ja moreeniharju, joka muodostaa noin 1,5 km pituisen ja vain muutaman kymmenen metrin levyisen, itä-länsi -suuntaisen, korkean saaren. Samaan harjumuodostelmaan kuulunevat itäkaakossa Multisaari ja länsiluoteessa Harakkasaari. Rönönsaaressa kasvaa mäntyä. Varsinkin harjun korkeimmilla kohdilla pintaturve on ohut tai puuttuu kokonaan. Rannat ovat hietikkoa, monin paikoin pikkukivikkoa. Saaren kummassakin päässä on kesämökki ja muita niihin liittyviä rakennuksia. Läntisen mökin edustalta hiekkarannasta on löytynyt kvartseja (KM 28908:1-2), mutta asuinpaikka lienee täysin tuhoutunut. Rönönsaaren itäpäässä on toinen asuinpaikka [283] Rönönsaari E.

Ruotinsaari E (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde tarkastettiin inventoinnin yhteydessä 2016, jolloin pyyntikuoppaa muistuttavia kuoppia ei havaittu. Muinaisjäännöspisteen läheltä havaittiin yksi epämääräinen kuoppa, joka ei ole pyyntikuoppa. Tämän vuoksi kohteen muinaisjäännösstatus poistetaan.
Kohde sijaitsee Lammasjärven kaakkoisosassa, Tönölänsalmen sillasta 14,5 km kaakkoon olevassa Ruotinsaaressa, Pääkkölänniemen edustalla. Ruotinsaari on 400 x 800 m kokoinen saari, jossa kasvaa pääasiassa mäntymetsää, maaperä on suurimmaksi osaksi kivetöntä hiekkaa, joka on kerääntynyt useiksi korkeahkoiksi harjanteiksi; matalimmat kohdat saaresta ovat soistuneet.
Ruotinsaaren itärannalla on järven ja pienen suolammen välissä korkea, jäkälää kasvava hiekkaharjanne, jota pitkin kulkee polku. Lammen kohdalla, tasaisesti lampea kohti laskevassa rinteessä on kaksi kuoppaa, jotka saattavat olla pyyntikuoppien jäänteitä.
Saaren kaakkoisosassa on toinen pyyntikuoppakohde [291] Ruotinsaari SE.

Marjoniemi NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Aittojärven itärannalla, Marjoniemen luoteiskärjessä olevan kesämökin pihassa, Aittoniemen talosta noin 800 m luoteeseen. Marjoniemi on korkea, mäntymetsää kasvava niemi. Mahdolliset asuinpaikkalöydöt (KM 29434) on poimittu niemen kärjessä olevan kesämökin pihasta.

Sumsa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raudanvalmistuspaikka sijaitsee Kuhmo-Lentiira -maantien luoteispuolella, Sumsajärven itäpään etelärannalla, Sumsan talosta noin 0,2 km länteen. Kyseessä on heinikkoa kasvava vanha pellon reuna. Paikalle on tehty kesämökki noin 10 m päähän rannasta ja 2 m vedenpinnasta. Mökin edustalla on havaittu hiiltä, palanutta kiveä ja kuonaa. Paikka on täysin tuhoutunut.

Kitusenmutka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiehimäjoen itärannalla olevan Kitusenniemen päässä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille alueella olevan laajan sorakuopan joen puoleisilta raunoilta. Maaperä alueella on karkeaa kivikkoista soraa. Sorakuoppaa on myöhemmin täytetty. Asuinpaikka-alue on tuhoutunut kokonaan.

Kurolanvaara (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee noin 400 m Kiehimäjoen Iikoskesta alavirtaan, joen itärannalla, loivasti rantaa kohti laskevalla metsäisellä hiekkakankaalla. Asuinpaikka on todennäköisesti kokonaan tuhoutunut.

Metelinniemi (578010019) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Oulujärven rannassa , Kiehimäjoen suulahden itärannalla olevan Metelinniemen leirintäalueen kohdalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta.

Haapaniemen hietikko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Osmankajärven itäosan etelärannalla, Haapaniemen hietikolla. Löytöjä on tullut esille noin 150 m:n pituiselta alueelta. Järven vedenpinnan nousu on tuhonnut asuinpaikan

Hepopuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ristijärven Pakarianlahdesta noin 0,9 km, rautatien ja maantien välillä olevan kattilamaisen laakson reunoilla. Lounaassa kohde rajoittuu Yrttipuroon, joka virtaa syvässä kanjonissa. Paikalla on puoliympyrän muotoinen notkelma,joka avautuu länsiluoteeseen. Paikalla on aiemmin ollut peltoja, mutta nyt niistä ei ole enää mitään jäljellä. Alue on metsittynyttä tai kuorittua aluetta.Osittain sitä on käytetty myös läjitysalueena.

Roukaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen itärannalla, siihen laskevan Roukajoen suusta noin 400 m ylöspäin, Seitenoikean voimalaitoksesta noin 2 km alavirtaan. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille pienen joenpoukaman eteläpuolella olevan Pikkuvirranniemen rannasta, muutama asuinpaikkaa mahdollisesti merkitsevä löytö myös poukaman pohjoisrannalta Pottuniemestä.

Kaarreniemi (765010005) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven itäpäässä, Mujehoulunjoen suun eteläpuoella olevan Kaarreniemen länsirannalla. Niemen länsiranta on korkeaa, jatkuvasti sortuvaa hiekkatörmää. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tämän sortuneen törmän juurelta. Asuinpaikka lienee kokonaan tuhoutunut.

Kiuluniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Räätäjärven länsirannalla olevassa Kiuluniemessä. Suuri osa rantaa on matalaa, turvettunutta hietikkoa, missä kasvaa lehtipuita ja pensaita. Paikalla on noin 1,5-2,0 m:n korkuinen jyrkkä rantapenkka, joka on aikojen kuluessa sortunut. Törmän yläpuolinen alue hiekkapohjaista mäntykangasta. Aluskasvillisuutena on paksua sammalta. Kiuluniemestä on jo vuonna 1871 löydetty "tervahaudan katteita kuokittaessa" rautakautinen riipuskoru (KM 1999:3), joka ajoittuu 600-800 jKr. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantavedestä tai vesijättöalueelta sekä koeojista ja -kuopista.
Tasaisella rantaterassilla on nykyisin nähtävissä kolme tervahautaa, joista yhdestä koru on peräisin.

Hetelahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee Räätäjärven eteläosassa Hetelahden kaakkoisrannalla olevalla pienellä niemekkeellä, kesämökin kohdalla. Kesämökin pihamaata on tasoitettu ja kaivettu runsaasti. Asuinpaikka on todennäköisesti tuhoututnut kokonaan, osittain kesämökin rakentamisen ja pihan tasoittamisen yhteydessä ja osittain asuinpaikka-alueen syöpyessä veteen.

Raamattuopisto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Nuasjärven Jäätiönlahden itärannalla, leirikeskuksen alueella. Alueella on korkeahkot rantatörmät. Asuinpaikka-alue on tasaista hiekkakangasta. Löydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Pikku-Hiukka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijiaitsee Ison Sapsojärven koillisrannalla nk. Pikku-Hiukka -nimisen uimarannan kaakkoispäässä. Asuinpaikka-alueella on havaittu myös liesiä. Löydöt ovat tulleet esille vesirajasta.

Iso-Hiukka (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Asuinpaikka sijaitsee Hiukan hiekkarannalla. Alueen rantatörmät ovat hyvin kuluneet. Asuinpaikkalöydöt on kerätty alavalta hietikolta ja rantavedestä. Asuinpaikka lienee täysin tuhoutunut.

Juolukka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Pahkopuron suussa olevan Pahkoniemen itäkärjessä, noin 2 km Kuolasalmesta lounaaseen. Pahkoniemen kärki on matala, suoperäinen ja sekametsää kasvava. Rannat ovat matalat ja kivikkoiset. Asuinpaikkalöydöistä (yksi kvartsi-iskos) on tullut esille läheltä niemen pohjoisrantaa, kohdasta, jossa maanpinta oli rikkonainen (saunan ja keittokatoksen välistä). Toinen kvartsi-iskos on tullut esille niemen etelärannalla olevan kesämökin saunarakennuksen itäpuolelta, noin 20 m:n päästä rannasta.
Kohde on tuhoutunut asuinpaikka.

Keinosensalmi W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven länsirannalla, Juurikkaniemen pohjoisrannalla, noin 650 m Juurikkaniemen talosta pohjoiskoilliseen olevan laajan hiekkarannan alueella, kesämökin edeustalla. Loivasti rantaan vietttävä alue on raivattu pihamaaksi. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkarannalta. Lisäksi on löytynyt kaksi kvartsi-iskoksta kesämökin rannasta noin 200 m länteen olevasta paikasta.
Kohde on tuhoutunut, eikä ehjää asuinpaikka-aluetta ole enää todettavissa.

Saunaniemi (765010104) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiantajärven eteläpään itärannalla, Itälahden eteläpuolella, Saunaniemessä. Niemen kärki on matalaa, hieman suoperäistä, hiekkaperäistä, muuten niemen rannat ovat melko jyrkät ja kivikkoiset. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille niemen kärjestä rantahietikolta sekä koillisrannalla olevista kesämökeistä luoteisimman vieressä olevasta maaleikkauksesta.
Kohde on tuhoutunut, eikä ehjää asuinpaikkakerrosta ole enää todennettavissa.

Ellintörmä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Ellintörmän asuinpaikka sijaitsee Sotkamon taajamasta länsilounaaseen, Tuorinperän ja Haapalahden välisellä noin 0,9 km pitkällä ranta-alueella. Asuinpaikka-alue on nykyisin veden alla. Löydöt ovat tulleet esille matalan veden aikaan rantahietikolta.

Ristikaarre (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Aittokosken voimalaitoksesta noin 3,3 km länsilounaaseen, Emäjoen pohjoisrannalla, Joenniemen talosta noin 200 m itään. Löydöt ovat tulleet esille aivan joen rannasta.
Asuinpaikka ehkä kokonaan tuhoutunut Aittokoskea rakennettaessa.

Ruhtinansalmi Uitonmaja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka on sijainnut Ruhtinansalmen itärannalla, padon kohdalla. Asuinpaikka-alue lienee kokonaan tuhoutunut.

Multivieru (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kuusamon rajalla olevan pitkän Iijärven etelärannalla, järven länsipään etelärannalla olevan Hietalahden itärannalla. Multilan talon kohdalla on rannan suuntainen Multivierun hiekkasärkkä. Sen järven puoleinen rinne on pahasti vierinyt ja asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille tältä leveältä rantahietikolta.
Vuoden 2005 inventoinnissa ranta todettiin umpeen kasvaneeksi. Törmän päälle tehdyissä muutamassa koepistossa en havainnut mitään asuinpaikkaan viittaavaa. Kohde lienee kokonaan tuhoutunut.

Jalonniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiannan etelärannalla, Emäjoen pohjoisen lähtöhaaran, Jalonkosken niskan pohjoisrannalla, Ämmän voimalaitoksesta noin 800 m pohjoiseen.

Kumpuniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kumpuniemi sijaitsee Kiannan etelärannalla. Niemen pohjoispää on nykyisin normaalin veden aikaan saarena. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille hiekkarannalta. Niemen edustalta on havaittu vesiensäännöstelyn paljastamia tulisijoja. Asuinpaikka-alue on kokonaan tuhoutunut kokonaan vesiensäännöstelyn johdosta.

Kaljuskylä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka-alue on sijainnut Ämmän voimalaitoksesta npon 1,8 km itään, Kiannan etelärannalla. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta. Asuinpaikka on tuhoutunut vesiensäännöstelyn johdosta.

Luokanaho (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka-alue on sijainnut Kiantajärven etelärannalla, Ämmän voimalaitoksesta noin 2,5 km itään. Asuinpaikkalöydöt on poimittu rantahietikolta. Asuinpaikka-alue on tuhoutunut vesiensäännöstelyn johdosta.

Vaamanlahti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka on sijainnut Kiannan etelärannalla olevan Vaamanlahden pohjukassa. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantahietikolta. Vuoden 1986 koekaivausten tulosten perusteella asuinpaikka on katsottavissa tuhoutuneeksi kokonaan vesiensäännöstelyn johdosta.

Järvenpäänsärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuopat ovat sijainneet Purasjärven pohjoispäästä luoteeseen. Suon keskellä on ollut hiekkasärkällä pyyntikuoppia, mutta ne ovat tuhoutuneet hiekanajossa.

Huosiusjärvi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Huosiojärven itäpäässä, Hossan opastuskeskuksesta vajaat 1,2 km länsiluoteeseen, Huosiusjärven itäpäässä olevan pitkän, kapean niemen länsikärjessä, Iikosken kämpästä 0,4 km etelään. Niemi kasvaa mäntymetsää, kärjessä on korkea, vyöryvä törmä. Maaperä on hiekkaa, jonka joukossa on pienehköä kiveä. Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille rantavedestä.

Mannilan ranta (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka-alue on sijainnut Kiantajärven Niskanselän koillisrannalla, kirkonkylän keskustasta tulevan tien päässä.

Tyynelänranta (Hautapaikat)
Rautakautinen; Tyynelänrannan haudan löytöpaikka sijaitsee Kiantajärven Kiekinselän itärannalla, Tyynelä-nimisen tilan rannassa. Esineet tulivat esille keväällä 1996 matalan veden aikaan rantakivikosta, suuren maakiven vierestä noin metrin sääteellä toisistaan. Esineistön perusteella hauta on ajoitettavissa 1100-luvun vaiheille.

Yläjatko (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa sijaitsee Pesiökylän Yläjatkon eteläpuolella olevan harjumuodostelman kohdalla. Vuoden 2013 inventoinnissa pyyntikuoppaa ei havaittu ja kohde on sen perusteella poistettu muinaisjäännösrekisteristä.

Ulkusärkkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppakohde sijaitsee Kiannanniemeltä Portinvaaralle johtavan tien länsipuolella, 2 km ennen Portinvaaraa, Pekanlammen ja Ulkupuron välisellä särkällä, peruskarttaan merkitystä Kariahon talosta 0,3 km etelään. Särkän päässä tien vieressä on sorakuoppa, siitä kapea ja paikoin korkea, molemmilta puolin suon ympäröimä särkkä ulottuu noin 0,6 km päähän lounaassa. Siellä se kääntyy luoteeseen ja vähitellen katoaa.
Särkällä on kymmenkunta pyyntikuoppaa. Tien vieressä olevan sorakuopan reunalla on ainakin kolme kuopppaa. Yksi on aivan särkän päässä, sorakuopan pohjoispuolella, toinen sorakuopan lounaisreunalla ja kolmas runsaat 10 m sorakuopasta lounaaseen. Nämä kuopat ovat noin 3 m läpimittaisia ja 0,5 m syviä. Soranotto on ilmeisesti tuhonnut joitakin kuoppia. Lounaaseen mentäessä särkällä on pari epämääräistä painannetta ja kaksi selvempää kuoppaa noin 0,4 km sorakuopasta. Särkän lounaispäässä on suuri laakea kuoppa, siitä parin kymmenen metrin päässä on kaksi pyyntikuopalta vaikuttavaa kuoppaa, niistä muutaman kymmenen metrin päässä on suuri kuoppa ja siitä jonkin matkan päässä on vielä yksi kuoppa.

Pukemanniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Jylhämän voimalaitoksesta noin 3 km länsiluoteeseen, Oulujoen pohjoisrannalla, Nuojuasta noin 400 m koilliseen. Paikka lienee kokonaan tuhoutunut voimalaitostöissä.

Vääränsuo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Emäjoen itärannalla, Niskanpuron kohdalla olevan saaren pohjoispäästä noin 0,1 km pohjoiseen ja länsirannalla olevasta Oksalan talosta 1,1 km eteläkaakkoon. Paikalla on metrin - puolentoista korkuinen vedensyömä hiekkatörmä.
Asuinpaikkalöydöt ovat tulleet esille matalasta rantavedestä törmän juurelta tai rikkoutuneen maanpinnan kohdalta. Asuinpaikka lienee kulunut ja syöpynyt jokeen, sillä törmän päälle tehdyistä koekuopista ei ole tullut esille mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Mankila (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Syväjärven lounaispuolella, Kestilä-Vaala -tien luoteispuolella, Mankilan riihen luoteispuolella olevalla pienellä joutomaa-alueella, tasiasessa peltomaastossa. Paikalla on 1987 todettu kaksi lapinhaudaksi nimettyä kuoppaa. Toisen kuopan läpimitta on noin 5 m ja syvyys noin 1 m. Tästä kahden metrin päässä on pienempi kuoppa, jonka läpimitta on noin 3 m ja syvyys 0,5 m. Mankilan taloa rakennettaessa se alle kerrotaan jääneen pienempiä kuoppia, joiden pohjalla oli ollut hiiltä, muttei kiviä.
Inventointi 2017: Kohdetta ei havaittu, se on todennäköisesti tuhoutunut.

Ukonniemi (1000004242) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ontojärveen idästä laskevan Näsälänsalmen itäpuolella, Mannenlahden ja Huovisenlahden välisen niemen etelärannalla. Kyseessä on säännöstelyn pahoin tuhoama, alunperin noin 100 x 100 m kokoinen niemi. Paikalta on löytynyt saviastianpaloja, piitä, kvartsia ja palanutta luuta sekä hioimen katkelma.

Korppilahti N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta vajaat 1,6 kilometriä lounaaseen, Hossanjärven Nurmiselän eteläosan länsirannalla olevaa Korppilahtea pohjoisesta rajoittavassa niemessä. Niemen kärki on matalaa, veden liikuttamaa hiekkaa. Takana on pieni törmä ja sen takana loivemmin nousevaa maata. Kärjessä ja itää kohti on matala valli veden tai tuulen keräämästä hiekkaa. Vallin päällä on hiekka näkyvissä. Melko avoimen niemen kärjessä kasvaa paksu ja komea petäjä. Niemessä on auton vanteeseen tehty nuotiopaikka.
Rantahiekassa on havaittu joitain palaneita kiviä, muttei mitään suoranaisesti esihistoriaan viittaavaa. Niemen kärjessä olevan männyn juuressa on vanhalta näyttävä kivetty nuotionpohja. Puun toiselta puolelta on löytynyt kaksi pientä kvartsi-iskosta ja runsaat 20 metriä puusta pohjoiseen yksi mahdollinen kvartsi-iskos. Lisäksi noin 10 metriä puusta länteen lapiolla tehdystä koepistosta on löytynyt yksi pieni iskos.
2017:Niemen maanpinta oli paljaalla hiekalla laajalla alueella. Avoimen maanpinnan tarkastelun lisäksi paikalle kaivettiin kuusi koekuoppaa. Havaintoja kiinteästä muinaisjäännöksestä ei paikalta saatu. Tarkastuksen perusteella kohde katsottiin tuhoutuneeksi.

Nurmiselkä 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Hossan opastuskeskuksesta 1,3 km lounaaseen, Hossanjärven Nurmiselän länsirannalla, selän keskellä olevasta saaresta länsilounaaseen. Kyseessä on tylppä niemi ja siitä etelään oleva ranta. Rannassa on kolmisen metriäkin korkea avoin, sortuva törmä. Sen päällä on kuivaa mäntykangasta. Niemen kärjessä on pieni tasanne, mutta muuten maa lähtee loivasti nousemaan. Maaperä on hiekkaa, jonka joukossa on pikkukiveä.
Niemen kärjen rantavedessä on havaittu palaneita kiviä kahdessa keskittymässä. Rantavedestä on löytynyt yksi mahdollinen kvartsi-iskos ja niemen kärjestä 40-50 metriä etelään kolme kvartsi-iskosta. Tästä edelleen vajaat 30 metriä etelään, törmästä on löytynyt kvartsi-iskos. Lisäksi rantatörmän päällä kulkevalla polulla vielä yksi pala huonolaatuista kvartsia.
2017: Kohteella ei muinaisjäännösrekisterissä ole aluerajausta. Rantatörmän päälle tehtiin kahdeksan koekuoppaa, joista ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Myöskään osittain sortuneesta rantatörmästä eikä vesirajasta havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä. Tarkastuksen perusteella kohteen katsottiin tuhoutuneen.

Kivikautinen; Tuhoutunut asuinpaikka on sijainnut Iijärven länsiosassa, Hirsiselän ka Laiskanselän välissä olevan 2,5 x 0,4 km kokoisen Putkonsaaren itäosan etelärannalla olevan pienen niemen itätyvessä, runsaat 0,6 km saaren itäkärjestä. Asuinpaikan takana on ollut melko jyrkästi nouseva rinne. Itse niemessä on pieni tasanne. Maaperä alueella on kivetöntä hiekkaa. Rantavedessä on havaittu palaneita kiviä ja yksi kvartsi-iskos. Rantatörmän päälle vuonna 2004 tehdyistä koekuopista ei tullut esille asuinpaikkalöytöjä. Paikalla ollut pienialainen asuinpaikka on tuhoutunut.

Eksyneenniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ontojärven pohjoisosan koillisrannalla, Hietaperän koulusta 1,4 kilometriä kaakkoon. Kyseessä on säännöstelyn pahoin tuhoamalla niemellä Roukonpuron suun eteläpuolella sijainnut asuinpaikka. Niemen kärki on täysin tuhoutunut, rannassa on kuiva törmä ja sen takana vetinen suo. Pohjoista kohti maasto muuttuu kuivaksi hiekkakankaaksi puron suun vieressä. Sinne on rakennettu laavu, nuotiopaikka puuvaja ja vessa. Niemestä kaakkoon on ensin vaihtelevasti kuivaa maata ja suota, kauempana on korkeita mäntyä kasvavia hiekkakumpareita. Ranta on säännöstelyn kuluttama ja matala, maaperä on kivetöntä hiekkaa.
Niemen kärjen vesirajassa ja rantavedessä oli kvartsi-iskoksia. Kaikesta päätellen asuinpaikka on täysin tuhoutunut. Laavun lähettyvillä vesirajassa oli muutama iskos, mutta rantatörmän päällä laavun ympärillä ei havaittu löytöjä, vaikka siinä pintakasvillisuus oli kulunut laajalta alueelta pois.
Kaakkoa kohti mentäessä rantahiekassa oli kymmenien metrien välein siellä täällä jokunen yksittäinen kvartsi-iskos. Viimeinen iskos oli puolen kilometrin päässä niemen kärjestä ja noin 0,1 kilometrin päässä rannassa olevasta kesämökistä. Kyse oli vain muutamasta iskoksesta eikä rantatörmän päällä havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaava. Kaikkiaan kvartseja havaittiin noin 0,7 kilometrin pituisella alueella rannassa.
Vuoden 2008 tarkastuksen perusteella voidaan todeta, että niemen kärjessä on ollut kivikautinen asuinpaikka, mutta säännöstely on sen tuhonnut. Kauempana olleisiin yksittäisiin löytöihin ei havaittu liittyvän suojeltavaa muinaisjäännöstä.
Vuoden 2012 inventoinnissa kohde oli veden peittämä, eikä muualta havaittu merkkejä asuinpaikasta.
Toukokuussa 2019 matalan vedenkorkeuden vuoksi paljastuneelta alueelta löytyi reikäkivi.

Selkäsaari (777010031) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Reikäkiven (KM 21040) löytöpaikka sijaitsee Vuokkijärven Selkäsaaren pohjoisrannan keskivaiheilla.
Paikka tarkastettiin vuonna 2010.
Selkäsaari sijaitsee Vuokkijärven pohjoisosassa, Pärsämönselällä, 0,7 kilometrin päässä nykyisestä etelärannasta. Kyseessä on 1,8 kilometrin pituinen ja 0,5 kilometrin levyinen itä–länsi -suuntainen saari. Se on enimmillään hieman toista kymmentä metriä järven pintaa korkeampi. Etelärinne on jyrkempi ja kuivempi, pohjoisrinne loiva ja maaperä kosteampi. Rannat ovat suurelta osin hiekkaa, kivikkoa on lähinnä länsipäässä.
Ennen järven säännöstelyn aloittamista, saaren on erottanut mantereesta mahdollisesti vain 0,3 kilometrin levyinen salmi. Kuuden metrin säännöstelyväli on kuluttanut – ja kuluttaa edelleen pahasti järven rantoja. Samalla se on tuhonnut rannalla sijainneita muinaisjäännöksiä.
Saaren pohjoisrannalla länsiosan rantakivikko muuttuu hiekkarannaksi suunnilleen 0,6 kilometrin päässä länsikärjestä. Tästä noin 150 metriä länteen alkaa matalassa rantahiekassa olla joitain yksittäisiä kvartsi-iskoksia siellä täällä suunnilleen 0,2 kilometrin matkalla. Tosin sen jälkeenkin itää kohti rantahiekasta löytyi pari iskosta. Löytöjä sisältäneen alueen kohdalla rantatörmän takana kasvaa sammalta ja korkeaa varvikkoa sekä pienehköä mäntyä ja koivua. Maaperä on hiekkaa.
Rantatörmän taakse tekemissäni koepistoissa en havainnut mitään viitteitä muinaisjäännöksestä. Kvartsi-iskokset ja aikaisemmin ilmeisesti juuri tältä kohdalta löytynyt reikäkivi osoittavat paikalla olleen jonkinlaista toimintaa esihistoriallisen aikana. Löydöttömät koepistot ja löytöjen vähäisyys säännöstelyn kuluttamalla alueella viittaavat kuitenkin siihen, että paikalla ei enää ole suojelua vaativaa muinaisjäännöstä.

Laivasaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vesistönsäännöstelyn pahoin tuhoama niemi. Nykyään se on muutamana luotona, joiden koko riippuu vedenpinnan korkeudesta. Laajalla vedensyömällä alueella on matalan veden aikaan näkyvissä kivettyjen tulisijojen jäännöksiä ja jonkin verran kvartsi-iskoksia. Sieltä on löytynyt myös kourutaltta (KM 20935:2) ja kehdonjalaksenmuotoinen kirves (KM 38895).
Niemessä sijainnut asuinpaikka on todennäköisesti kokonaan tuhoutunut.

Roukonpuro (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Ontojärven rannalla, Eksyneenniemessä, Roukonpuron suussa, puron etelärannalla. Paikalta on löytynyt asbestisekoitteinen saviastianpala, kvartsiydin sekä palanutta luuta.
Vuoden 2012 inventoinnissa paikalla ei havaittu maanpintaa tarkastelemalla kiinteitä rakenteita tai löytöjä. koekuoppien puuttuessa ei myöskään ole tietoa kulttuurikerrosten olemassaolosta. Asuinpaikka on mahdollisesti tuhoutunut.

Järvenperä 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Nimisjärven pohjoispuolella, Järvenperän rannasta hieman runsaan 0,1 km päässä, käytöstä poistuneen hiekanottopaikan länsiraunalla. Hiekkakuopan viistotulta länsireunalta oli aikaisemmin havaittu pienellä alalla kvartsi-iskoksia. Tarkastuksessa kvartsi-löytöpaikan läheisyydestä havaittiin muutama palanut kivi. Kuopan ulkopuolelle vuonna 2005 tehdyissä koepistoissa ei havaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa ja kohteen epäiltiin mahdollisesti täysin tuhoutuneen hiekanotossa. Kun vuoden 2023 tarkastuksessa alueelta ei voitu havaita mitään kiinteästä muinaisjäännöksestä kertovaa, on kohde katsottava tuhoutuneeksi.

Nimetön lampi (1000013968) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; 2018: Kohde on poistettu, koska sen koordinaatit sijaitsivat väärässä paikassa. Kohteen tarkoittama pyyntikuoppa on lisätty kohteen Huosiharju 1000005419 alakohteeksi.
Kohde sijaitsee Hossan ulkoilualueella, Hossanjärven pohjoispuolella sijaitsevan Huosilammen länsipuolella olevan nimettömän lammen luoteispäässä. Pyyntikuoppa sijaitsee nimettömän lammen ja Huosiuslammen välisellä kannaksella notkelmassa. Kuoppa on kooltaan 2,5 x 2 m ja syvyys on noin 0,5 m.

Pohjoinen Torvensaari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lentuanjärven Kuivaniemen edustalla. Noin 0,5 km niemen länsikärjestä on kaksi Torvensaarta. Kohde sijaitsee pohjoisen saaren kaakkoispäässä. Pääosin mäntymetsää kasvava saari on kivikkoinen. Kaakkoiskärkenä on kapea niemi, jossa on veden liikuttamaa hiekkaa ja suuria kiviä. Niemen tyvessä on kesämökki ja sen ulkorakennus. Mökin kohdalla maasto on suoperäistä. Mökin edustalla idässä on hiekkarantaa.
Kaakkoiskärjen etelärannan rantavedessä, kapean niemen tyvessä oli joitain kvartsi-iskoksia, rannalla oli myös palanutta kiveä. Kesämökin pihalla ei näkynyt mitään asuinpaikkaan viittaavaa, ei myöskään itärannan rantahiekassa. Saari on niin kivikkoinen, että sinne ei pystynyt tekemään koekuoppia.
Koska kvartsit löytyivät veden liikuttamasta hiekasta, ja muita jälkiä muinaisjäännöksestä ei näkynyt, lienee kohde tuhoutunut.

Selkäsaari 2 (1000016478) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Selkäsaari sijaitsee Vuokkijärven pohjoisosassa, Pärsämönselällä, 0,7 kilometrin päässä nykyisestä eteläran-nasta. Kyseessä on 1,8 kilometrin pituinen ja 0,5 kilometrin levyinen itä–länsi -suuntainen saari. Se on enimmillään hieman toista kymmentä metriä järven pintaa korkeampi. Etelärinne on jyrkempi ja kuivempi, pohjoisrinne loiva ja maaperä kosteampi. Rannat ovat suurelta osin hiekkaa, kivikkoa on lähinnä länsipäässä.
Ennen järven säännöstelyn aloittamista, saaren on erottanut mantereesta mahdollisesti vain 0,3 kilometrin levyinen salmi. Kuuden metrin säännöstelyväli on kuluttanut – ja kuluttaa edelleen pahasti järven rantoja. Samalla se on tuhonnut rannalla sijainneita muinaisjäännöksiä.
Saaren länsikärki on kivikkoinen. Siellä kasvaa muutama mänty ja vähän katajaa, aluskasvillisuutena on suopursua ja kanervaa. Pohjoisrannan kivikossa oli 20 metrin matkalla joitain kvartsi iskoksia. Etelärannalla en kvartseja havainnut. Kova tuuli hankaloitti rantaveden tarkastelua. Kivikkoisesta maasta huolimatta onnistuin tekemään niemeen muutamia koepistoja. Kivien väleissä on hiekkaa, mutta mitään muinaisjäännökseen viittaava en siinä havainnut. Niemessä sijainnut leiripaikka on ilmeisesti tuhoutunut eikä siellä enää sijaitse suojelua vaativaa muinaisjäännöstä.

Puokiovaara (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on ollut merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu olevan täyttömaan alla. Struve käytti pisteestä nimeä Puokio-vaara, nykyiseltä maastonimeltään piste on Puokiovaara. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Hattulanmäki (Taide)
Historiallinen; Struven ketjun piste, joka on ollut merkintä kivessä. Uusimmassa inventoinnissa 2002-2009 pisteen on todettu tuhoutuneen. Struve käytti pisteestä nimeä Murto-mäki, nykyiseltä maastonimeltään piste on Hattulanmäki. Piste ei ole osa UNESCOn maailmanperintökohdetta.Struven ketju on kolmioketju, joka kulkee lähellä 26 pituuspiiriä Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle. Tämä astemittausketjun pituus on noin 2820 km ja se mitattiin vuosina 1816 - 1855, Mittauksella selvitettiin maapallon kokoa ja muotoa. Sitä on kutsuttu myös venäläis-skandinaaviseksi astemittauk-seksi, koska se silloin kulki vain Venäjän ja Ruotsin alueella.Nykyisin ketjun 265 kolmiopistettä sijaitsevat kymmenen maan alueella: Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Näiden maiden esityksestä ketju hyväksyttiin UNESCON maailmanperintökohteeksi vuonna 2005. Kussakin maassa on muutama parhaiten säilynyt piste valittu edustamaan ketjua. Yhteensä maailmanperintölistalla on 34 pistettä, ja niistä kuusi on Suomessa.Ketjun muut pisteet on suojeltu kansallisin toimin. Suomessa on kaikkiaan 83 ketjun peruspistettä, mikä on lähes kolmannes kaikista. Pisteet on yleensä merkitty kiviin tai kallioon yhdellä tai kahdella poranreiällä. Torniosta pohjoiseen merkkinä on käytetty ristiä. Muutamalle pisteelle ei ole tehty pysyvää merkintää. Suuri osa Suomen alueella olevista pisteistä ja niiden ympäristöstä on säilynyt aste-mittauksen päivistä.

Laivaniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lentuanjärven etelärannalla, Isosta Lentuankoskesta noin 200 m pohjoiseen, kohdassa, josta koskenlaskureitti alkaa. Paikka on kulunutta kalliomaastoa. Löytöinä paikalta on piitä ja kvartsia (KM 20939), tarkastus 1980 (ei kertomusta, joten tarkka löytöpaikka ja laajuus ovat tuntemattomat).
Inventointi 2019: Ei havaittu merkkejä asuinpaikasta. Vesialueella luontaisia kvartseja. -> Muinaisjäännöksen rauhoitus poistetaan

Karjala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kirkosta 19,5 km kaakkoon. Kohde on Karjalan talon pihapiirin läpi eteläsuuntaan johtavan tien itäpuolella. Pihapiiriin on matkaa n. 200 m. Paikalta on hakattu metsää ja osa kohteesta on jäänyt metsäautotien alle. Maasto on hiekkaperäistä kangasmaata.
Paikalla on noin 18 m etäisyydellä toisistaan kaksi 4 m läpimittaista kuoppaa, joita molempia ympäröi reunapalte. Pohjoiskoillisessa sijaitsevan syvyys on 0,5 metriä, toisen syvyys on 1,0 m. Jälkimmäisestä tie on tuhonnut länsipuolen. Molemmista kuopista löytyi hiiltä. Kuoppien lisäksi paikalla oli kaksi pitkänomaista, 7 m pituista kasaa. Toinen sijaitsi kuoppien välissä, toinen 3 m länteen pohjoisemmasta kuopasta. Tie on ilmeisesti tuhonnut osia näistäkin. Kasojen pinnasta löytyi palanutta kiveä ia rautakuonan paloja.
2019: Alueelle on raivattu peltoja 1970-1990 lukujen välissä ja kohde on sen seurauksena tuhoutunut.

Lahtela (1000021332) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kortejärven pohjoisrannalla, Lahtelan peltojen pohjoisreunassa, talosta pohjoiseen/pohjoisluoteeseen. Rannassa on puolen metrin, metrin korkuinen töyräs, jonka päällä kasvaa heinikkoa ja harvassa koivua ja mäntyä. Pellon reunassa on jonkin verran pellolta työnnettyjä kiviä.
Muutaman metrin päässä rannasta, pellon reunassa on ruohoturpeen peittämä 4 - 5 m läpimittainen kumpare, jossa on rautakuonaa ja palanutta kiveä. Paikka on tasattu puskutraktorilla pelloksi 50-luvun lopulla. Ilmeinen raudanvalmistuspaikka lienee pellon raivauksessa pahasti tuhoutunut.

Multipuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Poskijärven ja Teerilammen välissä, 0,7 kilometriä Poskisen talosta etelään, rämeeseen rajoittuvan kuivan harjanteen pohjoisreunassa. Harjanteen eteläpuolella aukeaa laaja Teerisuo.
Paikalla oli tarkastettaessa kuuden metrin läpimittainen ja puolen metrin syvyinen miilukuoppa. Vajaa kymmenen metriä miilusta länteen oli neljän metrin läpimittainen ja puolen metrin korkuinen kumpare, josta pisti näkyviin kuonaa ja palanutta kiveä.
Vuoden 1993 kaivauksessa osoittautui, että paikalla oli miilun lisäksi 1,8 x 1,8 metrin kokoisen sulatusuunin jäännökset. Sen keskellä oli ollut puolen metrin läpimittainen, pystysuora uunin pesä. Hytin eteläsivulla oli kuoppa mahdollisesti kuonan laskemista varten. Hytin pohjoispuolella oli hiilivaraston jäännökset. Kuonaa paikalla oli vähän.
Kohde on tutkittu kokonaan.

Viidansuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee 1,3 km Oravijärvestä pohjoiskoilliseen ja runsaat puoli kilometriä Saviahon talosta itäkoilliseen. Maasto on suoperäistä hiekkamaata. Varsinaisen suon laita on etelässä vajaan sadan metrin päässä. Paikalla on ollut metsänhakkuut ja maanpinta on äestetty. Kohde oli siinä jonkin verran vahingoittunut.
Kaivauksessa osoittautui, että kyseessä on raudanvalmistuspaikka, johon kuului kaksi miilukuoppaa, pahoin rikotun sulatusuunin jäännökset ja näiden lisäksi paikalla oli kuonakasa sekä hiilivaraston jäännökset.
Kohde on kokonaan tutkittu

Kaiskojärven Hyttiniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 100 m päässä Kaiskojärven rannasta länteen. Paikan nimi viittaa raudanvalmistukseen ja paikkaan liittyy myös perimätieto, että siellä on sijainnut rautahytti. Kerrotaan, että paikan ensimmäisen talon uuni rakennettiin hytin kivistä 1900-luvun alussa.
Oletettu hytinpaikka on Hyttiniemen tilan pihapiirissä talon eteläkaakkoispuolella, ulkorakennusten takana. Se on raivattu pelloksi, jossa on edelleen runsaasti hiiltä. Kertoman mukaan sieltä on löytynyt myös kuonaa, mutta kohdetta tutkittaessa kuonaa ei havaittu. Todennäköinen muinaisjäännös on selvästi täysin tuhoutunut.

Komula (1000021354) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Komulan talosta 0,4 km länsilounaaseen, noin 50 metriä etelään on Lauttakylästä Paljakkaan vievä maantie. Paikka on raivattu pelloksi vuoden 1980 tienoilla
Muun muassa kuuluisan puukkosepän, Setti Keräsen mukaan paikalla on sijainnut rautahytti. Peltoa raivatessa sieltä on viety pois kiviä ja kuonaa. Paikkaa tarkastettaessa löytyi hiilen sekaista multaa, mutta ei mitään suoranaista todistetta raudanvalmistuksesta. Joka tapauksessa mahdollinen muinaisjäännös on täysin tuhoutunut.

Lantonsuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lantonsuon tervahauta sijaitsee Sotkamon luoteisosassa, muutama sata metriä yksityismaan reunalta ja reilut kaksi km linnuntietä Sotkamo-Ristijärvi - tien länsipuolella. Vetelän talo jää puolisen km kaakkoon tervahaudalta. Metsäkuvio, jolla tervahauta on sijainnut, on hakattu, laikutettu ja kuuselle istutettu ilmeisesti kuluvana kesänä. Hauta sijaitsee kuvion kaakkoispäässä, loivan rinteen päällä. Kannot haudan päällä on jätetty puolimetrisiksi, mutta se ei ole estänyt konekuskia tuhoamasta hautaa.
Lantonsuon tervahauta on ollut pienehkö, halkaisijaltaan noin 12 m laajuinen rakennelma. Se on sijainnut loivasti laskevassa rinteessä. Halssi on suunnattu alarinteeseen. Se on noin neljä metriä pitkä, mutta ei kovin syvä. Ilmeisesti haudan keskus on ollut suppilomainen ja syvä, mutta koneella on rouhittu niin keskusta kuin vallejakin joka puolelta, joten muodon hahmottaminen on vaikeaa. Avoimissa kohdissa on kaikkialla runsaasti hiilen kappaleita. Haudan päällä on jonkin verran risuja. Se on melko perusteellisesti tuhottu.

Lentokenttä tervahaudat (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa vierekkäin, halkaisijat 17 ja 18 m.
Kyseiset kaksi tervahautaa ovat samat kuin Tavisuon (ks. rek. nro. 1000029635) kaksi eteläisintä tervahautaa.
Sen seurauksena tämä kohde Lentokenttä tervahaudat (1000031778) on merkitty poistetuksi muinaisjäännökseksi, jotta yksi ja sama kohde on muinaisjäännösrekisterissä vain yhden kerran kohteena Tavisuo. Poistettu 29.8.2022 PPM/MR.

Matinkangas (1000032483) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kajaanintien varrella, n. 20 m tien pohjoispuolella, osin sähkölinjan alla. Vastapäätä Kajaanintien eteläpuolella on laaja Vapo Timber Oy Paltamon Sahan alue.
Tervahauta paikannettiin vuoden 2017 inventoinnissa lidar-aineiston perusteella, mutta sitä ei silloin tarkastettu maastossa (Jaana Itäpalo, Keski-Pohjanmaan Arkeologiapalvelu). Paikalla on n. 20 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jonka halssi on tehty itään aiemmin kohdalla virrannutta Matinojaa kohti. Eteläreuna on leikkautunut sähkölinjan tai tien rakentamisen yhteydessä. Kohde on nimetty 1800-luvun puolivälin maissa laaditun pitäjänkartan mukaan, jossa kankaan nimenä on ”Matinkangas”. Tervahauta ja sille johtanut polku on merkitty myös pitäjänkartalle.
Tien leventämistä on suunniteltu, jonka toteutuessa tervahauta tuhoutuisi. Kohde tutkittiin syksyllä 2018. Tervahautaan kaivettiin kaksi noin 1,8 m leveää kaivantoa, joista toinen sijoittui haudan halssiaukon ja toinen haudan vallin kohdalle. Kaivannoista dokumentoitiin esiin tulleet rakenteet. Yhteensä tervahautaa avattiin noin 50 m² alalta.

Vuokin reitti -tuhoutunut osa (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vuokin reitin tuhoutuneeksi havaitut osat inventoinnissa 2017, Mikkola.

Hinanneva (Kivirakenteet)
Historiallinen; Suon laidalla lähellä ojaa ja peltoa on kivi, johon on kaiverrettu ympyrä, josta lähtee viivat neljään suuntaan. Kyseessä todennäkösesti rajakivi ja viivat edustavat ilmansuuntia tai rajalinjojen suuntia. Voi olla yli sata vuotta vanha. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.
Soisalo 2020:
Kohde on merkitty muinaisjäännösrekisteriin rajamerkkinä 31.12.2019 yksityishenkilön ilmoituksen perusteella. Kohdetta ei löytynyt tarkastuksessa. Muinaisjäännösrekisteriin merkityn merkin sijainpaikalla uusi rajapyykki. Paikalla on nykyinen kiinteistörajakulma. Läheisiä ojia on ruopattu ja paikalla mahdollisesti sijainnut rajakivi on saattanut jäädä maamassojen alle. Kyseinen kohta sijaitsee vuoden 1972 peruskartalla kiinteistörajalla, joskaan ei rajakulmassa, kohdalla ei ole kylän rajaa. Vuoden 1846 pitäjänkartalle tai vuonna 1847 laaditulle kartalle kyseisellä kohdalla ei ole merkintää rajasta. Edellä kuvatun perusteella kohde ehdotetaan poistettavaksi muinaisjäännösrekisteristä.

Tapionkatu 9 (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Kuppikivi on löytynyt Kajaanin Linnankadulla tehtyjen katu- tai korjaustöiden yhteydessä. Kivi siirrettiin töiden alta nykyiseen Tapionkatu 9:ään, jossa se on ollut vuosina 1995-2011.
Tapionkatu 9:n remontin vuoksi, kivi on siirretty vuoden 2011 jälkeen Kainuun Museoon.
Objektin koko. Pituus: 75 cm
Leveys: 50 cm
Korkeus: 34 cm
Kuppi: Halkaisija: 12 cm
Syvyys: 8 cm
Muodoltaan kuppikivi on ellipsi, jonka sivut alaosaa/pohjaa lukuun ottamatta on sileät. Alaosa/pohja on karkea, ja vaikuttaa siltä, että se olisi lohjennut tai lohkaistu suuremmasta kivestä.

Kääriänoja 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee vanhasta pistoraiteesta noin 30 metriä etelään veden uurtaman notkelman pohjoisreunalla. Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 25 - 30 metriä ja keskuskuopan 9-11 metriä. Vallin korkus on 0.5 - 1 metriä. Haudan keskellä on todettu nokea ja hiiltä. Haudan halssi on kohti kaakkoa, missä maa laskee notkelmaan. Tällä puolella haudan valli oli hyvin korkea ja jyrkkäpiirteinen. Halssi on hyvin säilynyt, noin 2 m leveä ja 4 m pitkä. Erottuu hyvin vinovalovarjosteessa.
2022: Heti tervahaudan länsi-/lounaispuolella aivan rinteen partaalla on matala tervahautamainen painanne, jonka halkaisija on noin 7 metriä (ks. alakohde), Ison tervahaudan vierellä on lisäksi myös matalia kaivantoja ja kuopanteita, joita tavanomaisesti tervahautojen ympärillä esiintyy.
Kohde on tutkittu ja kaivettu kokonaisuudessaan v. 2022. Ks. kaivauskertomus

Paavola koillinen (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kaksi kuoppajäännöstä vierekkäin, halkaisijoiltaan 11 ja 12 metriä. Ne voivat olla kokonsa puolesta myös tervahautoja. Epäselvä Lidar-havainto. Koordinaatit näiden keskeltä.
Tarkastus 2024: Ympäristö on tiheää nuorta sekametsää. Kohteessa on kuoppajäännös, kooltaan noin 10 x 20 metriä. Syvyyttä noin metrin verran. Jonkinlaiset vallit kuopalla on, noin 1-1,25 metriä leveät, mutta valli ei kata koko kuoppaa. Kuopan seinät ovat melko suorat. Kuoppa lienee varsin resentti, mahdollisesti hiekanottokuoppa.

Pieni Poikkijärvi (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Pieni Poikkijärven lounaisrannan läheisellä harjun rinteessä näkyy yhdeksän kuoppajäännöstä. Halkaisijoiltaan 5-9 metrin väliltä. Alueella voi olla lisää kuoppia. Koordinaatit keskittymän keskivaiheilta. Lidar-havainto.
Inventointi 2022: Kohde ei ole muinaisjäännös / kulttuuriperintökohde. Harjujaksolla on ainakin 12 kpl koneellisesti kaivettua pruuvikuoppaa. Lisäksi on useita soramonttuja.

Historiallinen; Nuojuankoskentiestä noin 120 metriä etelään kahden puronotkelman/kurun välissä eteläisemmän kurun mutkassa, sen länsireunalla. Paikalla on tervahaudaksi tulkittu kuoppa, jonka kokonaishalkaisija on noin 7-8 metriä. Ympäröivää vallia ei ollut, vaan kuoppa alkoi suoraan ympäröivän maanpinnan tasalta. Pyöreä kuoppa on kuitenkin hyvin syvä, noin 2–2,5 metriä. Halssi on ilmeisesti kaivettu notkelmanpuoleiseen rinteeseen tervahaudan itäpuolelle. Se ei kuitenkaan erottunut selvästi. Hiiltä ja nokea todettiin sekoittuneena pohjahiekkaan 10–15 cm syvyydeltä, mutta sitä ei ollut niin runsaasti kuin tästä noin 430 metriä lounaaseenn olevassa tervahaudassa Kääriänoja 1).
huom. Kyseessä voi mahdollisesti olla myös kellari tms. kuopparakenne. Tähän viittaa etenkin kuopan poikkeuksellisen suuri syvyys suhteessa kahteen halkaisijaan samoin kuin selvien vallien puuttuminen.
Kohde on tutkittu ja kaivettu pois kokonaisuudessaan. Ks. kaivauskertomus v. 2022.

Hermikkisuo (Työ- ja valmistuspaikat)
Inventointi 2022: Muinaisjäännösrekisteriin kohde oli merkitty kiinteäksi muinaisjäännökseksi lidar-havainnon perusteella. Kohdalla on hiekkaharjanteen läpi kaivettu vajaan kymmenen metrin levyinen ura, joka osoittaa ylärinteeseen, koilliseen. Kyseessä on kohta, josta metsäkoneura on suuntautunut koilliseen ja josta maata on kaivettu. Mitään merkkejä tervahaudasta kohdalla ei ole – tämä tarkastettiin tekemällä koekuoppia kaivetun uran ympärille. Puuston ja muun kasvillisuuden perusteella rakenne on syntynyt korkeintaan parin viimeisen vuosikymmenen aikana. Kyseessä on siis nykyaikainen rakenne – ei muinaisjäännös tai muu arkeologinen kohde

Otanmäki 2 (Maarakenteet)
Moderni; LIDARK-aineiston perusteella kohteessa on tervahauta. Halkaisija 13,6 metriä. Tarkastettava.

Hautajärvi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Yleisöilmoitus tervahaudasta. Halkaisija noin 10 metriä, halssi suuntaa itään. Alueella on havaittu hiiltä ja nokea.
Kohde on myös tunnistettu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Vaala 2022) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Matkalamminselkä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu hiilimiilu. Kohde on tunnistettu ja rajattu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Vaala 2022) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Kohteen halkaisija on noin 12,5 metriä.

Kaivosoja 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu tervahauta. Kohde on tunnistettu ja rajattu Maanmittauslaitoksen laser 5p aineistosta (Tuotantoalue: Pyhäntä 2021) tehtyjen arkeologisten havaintojen perusteella (Ikäheimo & Kotkajärvi 2023, etätarkastus). Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Tervahaudan halkaisija on noin 10,5 metriä ja sen halssi suuntaa etelään.