mj

Hietakangas (74010001) (Asuinpaikat)
Kohdetunnus 74010001
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Halsuanjärven Hietalahden pohjoispuolella, Halsua-Veteli -maantieltä noin 330 m pohjoiseen sekä Hietalahden koululta noin 300 m luoteeseen. Paikka on hiekkakuoppa-aluetta Hietakankaan koillisreunassa. Valtaosa löydöistä on tullut esiin hiekkakuopan koillis- ja pohjoisreunan alueelta. Jonkin verran löytöjä on myös kuopan etelä- ja luoteisosasta sekä kaakkoispuolella olevasta kynnöspellosta. Suuri osa asuinpaikkaa on todennäköisesti tuhoutunut hiekanotossa; ehjää asuinpaikkakerrosta lienee vielä kuopan lounais-, länsi- ja luoteispuolella.

Mäntykorpi (Asuinpaikat)
Kohdetunnus 74010002
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee luode-kaakko -suuntaisen, Halsuan kirkonkylän kautta kulkevan harjun hiekkakuopassa, Taipaleen kylänosassa, Mäntykorven maalla. Löydöt ovat maantieltä noin 35-50 m etäisyydeltä hiekkakuopan maantienpuoleisesta koillisreunasta ja reunan koillispuolelta auratulta metsämaalta. Kvartsit ovat muutaman neliömetrin alalta, kvartsiitit näistä noin 40-50 m luoteeseen, kuopan reunalta. Saman kuopan eteläreunan kohdalta on kuopan pohjalta löytynyt liuskekeihäänkärjen teelmä (KM 20249). Tuhoutumatonta asuinpaikkakerrosta lienee löytöalueelta koilliseen maantielle päin, maaston laskusuuntaan, sekä kuopan etelä- ja kaakkoispuolella.

Mustamaa (Asuinpaikat)
Kohdetunnus 74010003
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Halsuan kirkonkylää vastapäätä, Halsuanjärven lounaisrannalla, Halsuanjoen suusta noin 1 km kaakkoon. Löydöt ovat Mustamaan talon viereisestä, luoteispuoleisesta perunapellosta. Kvartsit ovat noin 60 x 40 metrin kokoisen hiekkaperäisen perunapellon pinnasta. Pelto on loivasti koillista ja Halsuanjärveä kohti viettävä, noin 2-3 m järven pintaa ylempänä. Nykyisin vesirajaan on matkaa noin 40 m. Paikka on ympäristöään korkeampi ja vaikuttaa siten sopivalta kivikautiseksi asuinpaikaksi.

Pääjärvi (74010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Halsuanjärvelle loivasti viettävällä viljelysmaalla, Pääjärven talosta noin 220-250 m etelään ja järven nykyisestä pohjoisrannasta noin 230-300 m. Paikalla on kaksi löytökohtaa, joiden etäisyys toisistaan on noin 100 m.
Löytökohta a) sijaitsee pellon hiekkaperäisessä kohoumassa, Halsua-Veteli -maantien katkaiseman tilustien vieressä. Löydöt ovat noin 30 x 30 metrin alalta. Paikalla on ollut lato ja viljelemätöntä maata vielä 1960-luvulla.
Löytökohta b) edellisestä noin 100 m länsilounaaseen ojan ja metsikön väliltä. Alueelta on aikaisemmin löytynyt reikäkivi KM 16646 ja kourutaltta KM 18046.

Rantanen (217010001) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijokeen laskevan Ypyänojan eteläpuolella, peltoaukealla, hiekkamaalla. Paikalta on vuonna 1972 löytynyt kaksi pohjalaista tasatalttaa. Inventoinnissa 1980 löytyi toisen taltan löytöpaikan läheisyydestä vihannesmaalta muutama kvartsi-iskos. Esineiden löytöpaikkojen välinen etäisyys on noin 80 m.

Mäntylä (217010002) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kannuksesta Kajaaniin johtavan tien pohjoispuolella, noin 300 m tieltä. Paikalta on vuonna 1949 löytynyt peltotöissä rombinmuotoinen reikäkivi KM 12453. Mäntylän tilan pihamaata tasoitettaessa on löytynyt kolme muutaman metrin päässä toisistaan olevaa syvää kuoppaa, joissa oli ollut hiiliä ja murenneita kiviä, ilmeisesti kivettyjä liesiä. Lisäksi paikalta on vielä tietoja hukkaan joutuneista kiviesineistä. Ei inventointihavaintoja.

Suvanto (217010003) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Ylikannuksen Suvannon tilan maalla, Lestijoen eteläpuolella. Paikalta on 1930-luvulla löytynyt pellosta, päärakennuksesta noin 100 m etelälounaaseen kourutaltta(hukassa). Löytöpaikan ja joen välissä maanomistaja kertoi joskus huomanneensa mullan alla olleen tulisijan paikan. Maapohja on hienoa hiekkamaata, josta inventoinnissa 1980 löytyi kvartseja.
Vuoden 2012 inventoinnissa pelto oli nurmella eikä uusia tai tarkentavia havaintoja saatu. Paikkaa ei voitu rajata tasaisessa pellossa myöskään topografian perusteella.

Uusitalo (217010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Ylikannuksen kylän Uudentalon tilan maalla, Lestijoen pohjoispuolella. Paikalta on 1900-luvun alussa ja 1973 löytynyt kaksi tasatalttaa, jotka ovat isäntä Toivo Uusitalon hallussa. Taltoista toinen on löytynyt Uudentalon tilan rantapellolta ja toinen tilan päärakennuksesta noin 120 m lounaaseen metsäiseltä mäeltä hiekanotossa.
Inventoinnissa 1980 löytyi kyseisen pienen hiekkakuopan rinteistä kvartsia. Maa oli hienoa hiekkaa ja paikoitellen saattoi havaita likaisen maan juomuja. Maanomistaja kertoi nähneensä paikalla myös hiiltä ja punaista hiekkaa. Inventoijan mukaan asuinpaikka käsittää ainakin mäen lounaisen rinteen sen eteläpuolella olevaan riiheen saakka.
Inventoinnissa 2012 asuinpaikkaa ei kyetty paikantamaan. Aiemmassa kuvauksessa mainittua pientä hiekanottopaikka ei havaittu. Rinteen laella on maastoa, joka sopisi kivikautiselle asuinpaikalle, noin 73 m korkeustasolla on hiekkaista maata, joskin paikoin kivikoista. Muinaisjäännösrekisterin koordinaatit osoittavat alueelle, jossa on maatalouskeskuksen halleja. Maastokartalle muinaisjäännösmerkki on merkitty metsään alueelle, joka topografialtaan paremmin sopii kivikautiselle asuinpaikalle.

Pääkangas (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Pääkangas on 1,5 km mittainen harju, Lestijoen ja Holmanojan pohjoispuolella. Harjun keskiosassa, etelään viettävällä rinteellä on kaksi röykkiötä:
1) Röykkiöistä eteläisempi on kooltaan 4 x 5 m ja korkeudeltaan noin 40 cm. Röykkiön yli kulkee metsäpolku, jonka vuoksi sitä on pahoin hajoitettu keskeltä.
2) Röykkiö sijaitsee edellisestä noin 200 m pohjoiseen, laajan pirunpellon kaakkoispuolella. Kooltaan se on 3 x 4 m ja korkeudeltaan noin 40 cm. Siitä on ilmeisesti otettu kiviä lähellä olevan autiokämpän kivijalkaan.
Vuoden 2021 tarkastuksessa kohteesta löydettiin vain eteläisempi röykkiö (röykkiö 1, koordinaatit). Pohjoisempaa röykkiötä ei onnistuttu paikallistamaan. On mahdollista, että se on tuhoutunut maanmuokkauksessa.

Isolapinmäki (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Isolapinmäki on Lapinnevasta kohoava noin 400 x 300 metrin suuruinen metsäsaareke, Lestijoen länsipuolella, Viirrejoen Kungaksen kylästä noin 1,5 km koilliseen. Mäen harjalla on kaksi röykkiötä, joista toinen on kooltaan 5 x 5 m ja toinen 6 x 3 m. Molemmissa on penkomisen jälkiä.

Koivistonmäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kannuksen-Sievun maantietä risteävän Reisjärven tiestä noin 300 m etelään, Eskolan rautatieasemalta noin 1 km kaakkoon, Leppilammen kylän Koivistonmäellä.
Paikalla on laaja hiekkakuoppa, jonka etelärinteessä Eskolasta Leppilammen kylään vievän tien molemmin puolin on havaittavissa kivikautisia asuinpaikkamerkkejä (kulttuurimaata, kvartsi- ja kivilaji-iskoksia, kiviesineiden katkelmia ja palaneita luunsiruja). Näitä jälkiä oli havaittavissa tien länsipuolella noin 40 m matkalla ja tien itäpuolella noin 100 m matkalla.
Ilmeisesti suuri osa asuinpaikkaa on tuhoutunut hiekanotossa, mutta sen eteläisin osa Leppilammen tien länsipuolella ja Uusimäen tontilla tien itäpuolella on säilynyt.
Kohdetietoja tarkastetaan (vrt. 2016 inventointi)

Varhenkangas (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Varhenkangas on kivikkoinen luode-kaakko -suuntainen mäki, moreeniharju, joka sijaitsee Lestijoen lounaispuolella, noin 1 km Petäjän kylän Ala-Petäjän talosta länteen. Mäellä on luontaista kivikkoa, jossa on kaksi röykkiötä.
1) Röykkiö sijaitsee mäen laella pirunpellossa. Se on kooltaan noin 6 x 6 m; vain reunakivet ovat näkyvissä. Röykkiö on pahoin hajoitettu.
2) Röykkiö sijaitsee edellisestä noin 100 m kaakkoon. Sen koko on noin 5 x 5 m; keskelle on kaivettu laaja kuoppa. Röykkiöstä noin 30 m kaakkoon on laaja pirunpelto.
Mäellä on myös pienempiä kuoppia ja painanteita pirunpellossa.

Happamankangas (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Happamankangas sijaitsee Lestijoen länsipuolella, noin 1 km joesta. Louhikkoisen Happamankankaan laella on röykkiö, jonka koko on noin 7 x 7 m ja korkeus noin 1 m. Röykkiön keskellä on laaja kuoppa.

Pörkköönkangas (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella, Keski-Petäjän talosta noin 500 m länteen, Pörköönkankaalla. Harjun lounaisosassa louhikkoisessa rinteessä on röykkiö, joka on kooltaan 6 x 6 m ja korkeudeltaan noin 60 cm. Röykkiön pohjoisosassa on suuri maakivi, jonka eteläpuolelle on kaivettu laajahko kuoppa.
Röykkiöstä noin 100 m pohjoiseen on metsässä noin 25 m pitkä, 3 m leveä ja 60 cm korkea luode-kaakko -suuntainen kivijata.

Pahikaisharju (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Välikannuksen kylän Kattilakosken koulusta noin 2,5 km koilliseen, Pahikaisjärveä ympäröivän suon länsipuolella. Paikka on monilakinen moreeniharju, joka oli vuonna 1992 osaksi äestetty. Kohteen kahteen ryhmään jakautuneesta kuudesta röykkiöstä neljä on pahasti tuhoutunut äestyksessä. Molemmista ryhmistä on yksi säilynyt. Mäen pohjoispuolisella terassilla havaittiin palanutta kiveä. Kvartsia esiintyy alueella luontaisesti. Ainakin osa kvartseista näyttää lohkoutuneen äestyksen yhteydessä, joten asuinpaikkaa ei voitu varmuudella todeta.
Kohde on rekisteröity vuoden 1980 inventoinnissa, mutta silloin se on paikallistettu saman harjun vierekkäiselle mäelle ja palstalle.
Tarkastus 2009:
Tarkastuksessa kutakuinkin harjanteen lakialueen keskeltä/kaakkoispäädystä havaittiin suorakaiteenmuotoinen, pitkän soikea kivirakennelma, ilmeinen jätinkirkko. Valleja rakennettaessa on käytetty hyväksi harjanteen luontaista, jääkauden aikaista kivikkoa, ja rakennelma noudattelee harjanteen luonnollista kaakkois-luoteissuuntaista muotoa. Jätinkirkon sisäpuoli on raivattu kivistä; sisäpuolella kasvaa nuorehkoa mäntyä suhteellisen tiheässä. Vallirakennelman pituus on noin 28 metriä ja leveys noin 12-15 metriä.
Vallin ympärillä olevassa kivikossa on ns. kraatteriröykkiöitä tai kivikkoon tehtyjä kuoppia. Lisäksi jätinkirkon kaakkoispäädyssä on ikään kuin jonkinlainen ”minijätinkirkko”; kivivallien ympäröimä pienempialainen kivistä raivattu alue, jonka koko on noin 4 x 8 metriä. Mahdollisesti jonkinlaista rakennelmaa/raivannetta on myös jätinkirkon etelä-lounaisosassa.
Vallit ja kraatteriröykkiöt ovat osittain tuhoutuneet metsäkoneella yliajettaessa. Syntyneistä vahingoista johtuen kokonaiskuvan saaminen kohteesta suhteellisen lyhyen ja pintapuolisen tarkastuksen aikana oli vaikeaa. Mitä ilmeisimmin kohde on ollut hieno ja näyttävä.

Karjasillanmäki (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Karjasillanmäki sijaitsee Mutkalammin kylän eteläpuolella, maantien länsipuolella. Mäen eteläpuolella virtaa Isolammesta Pöntiönjokeen laskeva Järvioja. Mäen laella on kolme röykkiötä:
1) Röykkiön koko on noin 6 x 6 m ja korkeus noin 80 cm.
2) Röykkiö sijaitsee edellisestä noin 10 m kaakkoon rinteessä. Sen koko on noin 7 x 5 m ja korkeus noin 90 cm.
3) Röykkiö sijaitsee röykkiö 1:stä noin 15 m etelään. Se on itä-länsi -suunnassa pitkänomainen, kooltaan noin 7 x 5 m ja korkeudeltaan noin 70 cm.
Kaikkia röykkiöitä on pengottu keskeltä kuopalle.

Linnankangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kannuksen Mutkalammin kylässä, noin 750 m Järventiestä pohjoiseen, moreenimäen laella. Peruskartalle paikka on nimetty Kulonevankankaaksi.
Paikalla on seitsemän kivirakennetta; asuinpaikkavalleja, röykkiömäisiä keskuskuopparakenteita ja rakkakuoppia. Kankaan eteläosasta on löytynyt vuonna 1950 pohjalainen tasataltta. Löytökohta on röykkiöistä lounaaseen.
Vuoden 2013 inventoinnin mukaan itäpuolinen alue on kivikkoista kangasta, metsäaurattua hakkuualuetta ja kasvaa tiheää 3-4-metristä mäntytaimikkoa. Länsipuolelle suunniteltu tielinjaus kulkee kivikkoisessa ja rämeisessä
alavassa maastossa, ja sieltä ei ole todennäköistä löytää muinaisjäännöksiä. Kohteen todettiin olevan ennallaan. Paikalle on pystytetty alueen esihistoriasta kertova opastaulu.
Vuoden 2021 tarkastuksessa todettiin kohteessa olevan kolme keskuskuopallista röykkiörakennetta, joiden läpimitta n. 5 m, kaksi kivikkoon raivattua asumuksen pohjaa, läpimitaltaan n. 4-5 m sekä rakkakuoppa. Erillään kivirakenteista, n. 30m lounaaseen sijaitsee iso asumuspainanne. (kts. alakohde)

Vääräniitynmäki (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee Mutkalammin kylässä tasaisten peltojen ympäröimän jyrkkärinteisen noin 100 m halkaisijaltaan olevan moreenimäen laella. Paikalla kasvaa kuusi-mäntymetsää.
Mäen laella on noin 5 x 4 m kokoinen röykkiö, jonka korkeus on noin 50 cm. Röykkiön länsiosassa on noin 1 x 1 metrin laajuinen kuoppa.
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan kohde näytti olevan ennallaan edellisiin inventointeihin nähden. Rakenne on tulkittavissa lähinnä säilytyspurnuksi.

Hietakroopinkangas (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Hietakroopinkangas sijaitsee Lestijoen koillispuolella, Kannus-Himanka maantieltä noin 300 m koilliseen. Lounaaseen viettävällä kivikkorinteellä on röykkiö, jonka koko on noin 5 x 5 m ja korkeus 50 cm. Röykkiössä on kaksi kaiveltua kuoppaa, toinen sen keskellä ja toinen pohjoisosassa.
Vuoden 2015 tarkastuksen mukaan metsäauraus on röykkiötä hieman rikkonut. Röykkiöstä noin 30m etelään on vallimainen, luodekaakko-suuntainen ja noin 15x2 m läpimittainen röykkiö suurin piirtein 40 m korkeuskäyrällä. Tästä on vaikea sanoa onko kyseessä luontainen rantavalli vai ns. pitkäröykkiö.

Karjakangas 2 (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Karjakankaan kaakkoispäässä. Soranottoalueen ulkopuolella on röykkiö, jonka läpimitta on noin 5 m. Röykkiötä on kaiveltu keskeltä.

Pukki-Matin taivas (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Paikka sijaitsee Viirrejoen koillispuolella kivikkoisella mäellä. Harjanteella on kaksi röykkiötä/latomusta:
1) muodoltaan pitkä, koko noin 20 x 1 m, epävarma
2) muodoltaan pyöreä, läpimitta noin 6 m

Navettapellonkangas (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Viirretjoen pohjoispuolella, Kungaksen kylän koulusta noin 1,5 km itäkaakkoon. Navettapellonkankaan itäpuolella, Karjakankaan kivikkoisessa länsiosassa on viisi röykkiötä:
a) pitkä, kahden maakiven väliin koottu röykkiö/kivivalli, pituus noin 25 m, leveys 3 m, korkeus noin 60 cm
b) pyöreä, keskeltä kuopalla, sammaloitunut, sijaitsee röykkiö a:sta noin 7 m koilliseen
c) pyöreä, kuopalla, läpimitta noin 4,5 m, sijaitsee edellisistä noin 60 m pohjoiseen
d) koko 4 x 3 m, luoteispäässä iso maakivi, sijaitsee edellisestä noin 2 m luoteeseen
e) pitkä röykkiö/valli, pituus 12 m, leveys 3 m, sijaitsee edellisistä noin 50 m itään
Röykkiöt on tehty päänkokoisista, miehenkannettavista kivistä. Kivikkoisella kankaalla ei ole raivioita näkyvissä. Kaikki röykkiöt ovat sammaloituneita, mutta kuitenkin selvästi erottuvia.

Heinistönkangas (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Mutkalammin kylän Heinistönkankaalla, Mutkalammintiestä
300 m pohjoiseen noin 700 m pitkän itä-länsisuuntaisen mäen laella. Maasto on kivikkoista, korkein kohta on louhikkoinen. Alueella kasvaa nuorta mäntymetsää.
Vuoden 1984 tarkastuksen mukaan itä-länsisuuntaisen harjun laella on 3 röykkiötä. Röykkiöiden koot ovat: 1) 6 x 5,8 m, korkeus 40-50 cm, 2) läpimitta 4 m, korkeus noin 40 cm, 3) läpimitta 4 m, korkeus noin 30 cm. Röykkiöissä 1 ja 2 on keskellä laajahko kaiveltu kuoppa, kolmas on tasainen.
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan paikalla havaittiin yksi noin 5,5 m halkaisijaltaan ja noin. 40 cm korkeudeltaan oleva röykkiö Keskellä on iso kuopa. Pinnalla kasvaa jäkälää ja sammalta. Kartalle merkityn muinaisjäännösmerkin
kohdalla on luontaista kivikkoa, missä ei tunnistettu röykkiötä tai muita rakenteita.
Korkeimman kohdan pohjoispuolella on suoritettu metsänaurausta. Mäen metsätien kohdalle sijoittuu mahdollinen tuulivoimapuiston huoltotie, ja pohjoisrinne sekä
tienreunamat inventoitiin tarkemmin.

Sahinkangas E (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee Kungaksen kylän koulusta noin 1,5 km etelään, matalalla kallioisella mäellä Sahinkankaan itäosassa, Urmuanjoesta noin 300 m itään. Paikalla on luode-kaakko -suuntainen noin 8 m pitkä kivilatomus, jonka leveys on noin 4 m. Latomus sijaitsee kalliolla mäen korkeimmalla kohdalla kallion kumpareella. Kiveys on runsaan sammalen ja jäkälän peitossa ja siinä vanhoja kaivelun jälkiä.

Marjakorpi NW (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee Lestijoen eteläpuolella, joesta noin 700 m, Välikannuksen Kungaksen koululta 1,1 km länsilounaaseen. Pienen kivikkoisen mäen lounaisreunalla on pitkä röykkiö/kivivalli, joka on kasattu päänkokoisista kivistä NNE-SSW suuntaiseksi kahden ison maakiven väliin. Röykkiön pituus on 13 m, leveys 2,5 m ja korkeus 50-70 cm. Röykkiön keskellä on mahdollisesti vanhoja kaivelun jälkiä.

Isolampi E (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Mutkalammen kylän keskustasta 1,5 km eteläkaakkoon, Mutkalammen paikallistien eteläpuolella. Isonlammen kaakkoispuolisella hiekkakankaalla olevan pienen hiekkakuopan reunoilta on löytynyt useasta kohdasta kivikautisia asuinpaikkalöytöjä (kvartsi-iskoksia, palanutta kiveä sekä heikkoja merkkejä kulttuurikerroksesta). Lisäksi kankaalla on ainakin 2 matalaa painannetta (läpimitta noin 1,5-2 m) ja yksi laajempi (läpimitta noin 6 m) painanne. Painaumat ovat lähellä hiekkakuoppaa, sen länsipuolella.

Isolampi NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Mutkalammen keskustasta 1,5 km eteläkaakkoon, paikallistien eteläpuolella, Isolammen itäpuolisen suon koillisreunalla, Kannuksen ja entisen Lohtajan ulkopalstan rajalla, molemmin puolin palstojen välistä rajaa.
Maasto on hiekkaista mäntykangasta. Palstojen rajalla on yhteismaalla hiekkakuoppa, jonka reunoilla on löytöjä. Lisäksi metsätien tai ladun pohjan pinnassa on kvartsia ja palaneita kiviä noin 150 m matkalla. Asuinpaikka jatkuu hiekkakuopasta ainakin 100 m kaakkoon.
Kohde myös Lohtajan tiedoissa nimellä ja numerolla (nyk. Kokkola) Isolampi NE 429 01 0014.
Vuoden 2016 tarkastuksessa kohteelta löytyi LiDAR-aineistojen perusteella kuusi erillistä asumuspainannetta, yksi tuplapainanne (paritalo) ja yksi 3-huoneinen rivitalo. Rivitalon sisällä metsä-äestyksessä havaittiin myös kvartsia. Hiekkakuopat ja äestys ovat osittain tuhonneet kohdetta ja mm. rivitalon kolmas huone on osittain hiekkakuopan tuhoama. Osa painanteista on epävarmoja, sillä ympäristössä on myös runsaasti vanhoja pieniä hiekkakuoppia.

Ymmyräiskangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Mutkalammen keskustasta noin 1,5 km koilliseen Järventien varrella, tien eteläpuolella loivasti etelään viettävällä hiekkakankaalla Murhakorpi-nimiselle rämeen reunalla. Kohteen luoteispuolella on kivikkoinen Ymmyräiskankaan mäki.
Paikka on kankaan eteläsyrjällä, ojitetun Murhakorpi-nimisen suon laidalla, metsätien eteläpuolella. Alueelta on äestysurista löytynyt muutamia kvartsi-iskoksia. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Kvartseja, vaikkain niukasti, löytyi noin 100 m matkalla suon reunan suuntaisesti. Lisäksi läntisimmän löytöpaikan vierellä oli havaittavissa ohut kulttuurikerros.
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan paikalla kasvaa nuorta mäntymetsää ja äestysurat ovat kasvaneet umpeen. Vuoden 1992 löytöalueen pohjoispuolelle tehtiin muutamia lapionpistoja, joista ei tullut esiin kulttuurimaata. Kohteesta itään avonaisina olleet tien reunamat tarkastettiin n. 100 metrin matkalla. Järventien pohjoispuolelle Ymmyräiskankaan alaosaan oli kaivettu tiensuuntainen metsäoja, jonka leikkaus ja reunoja käytiin läpi. Järventiellä ja sen reunamilla esiintyi kvartsia, jotka ovat joutuneet paikalle tiemurskeen mukana. Havaintojen perusteella asuinpaikka ei jatku Järventien pohjoispuolelle.

Vahtikallio (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee Kungaksen kylän keskustasta 1,8 km lounaaseen, Luikun paikallistien varrella, Kungaksen ja Jokisalon puolivälissä. Röykkiö sijaitsee kalliolla, sen korkeimmalla kohdalla, noin 20 m tiestä, sen eteläpuolella. Kyseessä on pitkä röykkiö, jonka koko on 14 x 3 m ja korkeus noin 0,5 m. Se on koottu suoraan kalliolle. Röykkiön vieressä on vesakoitunut hiekanottopaikka. Myös röykkiö on vesakoitunut ja sen päälle on kasattu pikkukiviä ja maata.
Identifioitavissa E. E. Takalan 1897 kuvaamaan röykkiöön Vahtikalliolla.

Kangas (236010002) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen pohjoisrannalla, hiekkakankaalla, metsämaastossa. Luoteis-pohjoispäässä muinaisjäännösalue rajoittuu soranottoalueeseen, koillisessa jätevedenpuhdistamoon ja kaakossa viljelymaahan.
Alueelta on kartoitettu yhteensä yli 130 kpl laakeita, muodoltaan soikeita tai pyöreitä kivikautisia asumuspainanteita eli kodanpohjia. Ne sijaitsevat runsaan kilometrin pituisella ja noin 200 metrin levyisellä kaakkois-luoteissuuntaisella pitkänomaisella kaistaleella. Alueella on näkyvissä myös useita eriaikaisia ja eri korkeuksilla olevia rantavalleja. Soranotto, tiet ja viemärikaivanto ovat rikkoneet paikkaa usealla kohdalla; parhaiten asumuspainanteita on säilynyt alueen läpi kulkevan hiekkatien eteläpuolella.
Aluetta on tutkittu kaivauksin vuosina 1992 ja 1996-1998. Vuoden 1996 kaivauksissa löydettiin mm. tyypillistä ja myöhäistä kampakeramiikkaa sekä punamultahautoja, joissa oli runsaasti meripihkakoruja. Kohde kuuluu valtakunnallisesti merkittävien muinaisjäännösten joukkoon.

Takala (236010005) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen länsilounaispuolella, jokeen on matkaa noin 500 metriä. Paikalta on eri yhteyksissä löydetty keihäänkärki (KM 18474) ja kivikirves (KM 22083). Lisäksi alueelta mainitaan löytyneen useita nyttemin jo hukkaan joutuneita esineitä. Löydöt ovat viljelysmaalta. Vuoden 1983 inventoinnissa löytyi itään ja kaakkoon viettävältä rinnepellolta rapautunut ja lohjelmallinen taltta, iskemällä käsitelty kivi sekä kvartsi-iskoksia. Löydöt ovat noin 50 x 30 metrin kokoiselta alueelta, jonka koillisreunassa erottuu viljelysmaassa loiva törmä. Maaperä on kivikkoista hiekkamultaa.

Hongisto (236010006) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoen itärannalla Kairalan niemellä, osittain kangasmaalla metsässä, osittain viljelys-, piha- ja tiealueella, noin 300 x 600 m suuruisella alueella. Paikka on osaksi tuhotunut.
Ensimmäiset löydöt paikalta tehtiin jo vuonna 1932 Hongiston tilan päärakennuksen kellaria kaivettaessa. Vuoden 1983 inventoinnin yhteydessä tehtiin löytöjä ja muita havaintoja asuinpaikasta laajalta alueelta. Vuoden 1984 koekaivauksessa Järvelän koulun laajennusalueelta ei sen sijaan havaittu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä lainkaan.
Vuoden 2006 tarkastuksessa Järvelän koulusta 100 m koilliseen tien itäpuolelta pellon ja kesämökin pihan rajamailta löydettiin saviastian (kampakeramiikkaa) pala ja kvartsia, joista vain hyvälaatuisimmat iskokset (2 kpl) otettiin talteen. Löytöalue pellolla näyttää rajautuvan hiekkaiselle niemekkeelle 70 - 72,5 m korkeudelle mpy.
Vetelin museossa on numerolla 782 saviastian pala, joka löytyi vuonna 1932 Hongiston asuinpaikalta, samoin Aarne Äyräpään koekaivaus löydöt (keramiikkaa, kvartsia ja luuta)ovat siellä.
Rahtola 2020: Inventoinnissa alueelle tehtii koekuoppia, tutkittiin otoksenomaisesti alueen poikki menevän tien leikkausta ja alueen poikki risteilevillä poluilla tehtiin ns. pintapoimintaa. Asutuille ja rakennetuille alueille ei menty, eikä piha-alueiden lähistölle tehty koekuoppia. Alueelta löytyi kvartsi-iskoksia polun pinnalta, polun varteen tehdystä koekuopasta ja tieleikkauksesta. Muinaisjäännösalueiden rajaus perustuu arvioon. Kivikautisen asuinpaikan tai mahdollisesti useampien eriaikaisten asuinpaikkojen säilyneisyyden ja laajuuden selvittäminen edellyttäisi laajempia tutkimuksia.

Harjukoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Harjukosken tila sijaitsee Köyhäjokeen lounaasta pistävällä niemellä. Harjukosken tilan ympäristöstä on saatu eri yhteyksissä useita kivikautisia esineitä. Ne ovat mahdollisesti peräisin tilan rakennusten ympäriltä viljelysmaista. Esinelöytöjen perusteella paikalla on todennäköisesti kivikautinen asuinpaikka, jonka tarkempaa sijaintia ei kuitenkaan ole voitu määrittää. Mahdollisesti se sijaitsee sorakummulla tilan rakennusten tuntumassa tai 60 metrin korkeuskäyrän muodostamssa niemekkeessä tilan rakennuksista noin 200 m etelään.

Puumala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoen ja valtatie 13 välissä, matkaa joelle on noin 500 metriä. Alue on laakeaa, loivasti kohti Perhonjokea viettävää, kivetöntä hiekkamaata. Paikalta on 1900-luvun alussa löytynyt hiekkaa ajettaessa poikkikirves KM 3949. Todennäköinen löytöpaikka on Puumalan kyläryhmän koillisosassa sijaitseva pienehkö hiekkakuoppa. Nykyisin hiekkakuoppa on metsittynyt, eikä siinä inventoitaessa 1983 näkynyt merkkejä muinaisjäännöksestä.
Hiekkkakuopasta 40-100 m luoteeseen peltosarkojen yläreunasta havaittiin sen sijaan kvartsi-iskoksia noin 60-80 metrin matkalla tilustien reunasta ja tien suunnassa.
Kohteella tehtiin vuonna 2012 koekaivaus, mutta mitään muinaisjäännökseen viittavaa ei löytynyt.

Isoklumpi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoen itärannalla. Tilan rakennukset sijaitsevat sorakummulla "klumpilla", josta viljelysmaat viettävät länteen ja lounaaseen kohti Perhonjokea.
Paikalta on eri yhteyksissä löydetty peltotöissä reiällinen kiviesine (18178:1-2) ja kapea hoinkivi (KM 22088:1-2). Vuoden 1983 inventoinnissa havaittiin tilan asuinrakennuksesta noin 40-50 m lounaaseen sijaitsevassa perunamaassa muutamia kvartsi-iskoksia. Paikalla erottuu terassi ja maaperä on kivikkoista hiekkamultaa.
Rahtola 2020: Tutkimusajankohtana pellot kasvoivat heinää, eikä paikalla tehty uusia havaintoja. Asuinpaikan säilyneisyyden ja laajuuden selvittäminen edellyttäisi tarkempia tutkimuksia.

Kalavedenoja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoesta noin 3 km itäkoilliseen, Kalavedenojan rannalla. Paikalta on eri yhteyksissä löytynyt tasataltta KM 8084 ja poikkikirves KM 11867. Löydöt ovat ilmeisesti peräisin Kalavedenojan lounaispuoliselta viljelysmaalta noin 0,5 km maantiesillasta alavirtaan. Alue on hiekkamaata olevaa viljelysmaata, joka inventointihetkellä 1983 oli viljalla. Ojaleikkauksista ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Löytötietojen mukaan poikkirveen kanssa on esiin tullut myös hiiltä ja poltetun saven murenia.

Tyllinkangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Tyllinkankaan eteläosassa, Köyhäjoen pohjoisrannalla. Paikalla olevasta pienestä, halkaisijaltaan noin 2,5 metrin suuruisesta kiviröykkiöstä on mahdollisesti löytynyt huonotekoinen kiviase (KM 2067:10) vuonna 1881.
Paikalla ei ilmeisesti käyty vuoden 1983 inventoinnin yhteydessä.

Puumalan koulu e (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoesta noin 100 metriä etelään, Puumalan koulusta 180 metriä itäkoilliseen, laajan viljelysalueella olevan hiekkakummun itärinteessä. Inventoinnissa 1983 saatiin kvartsi-iskoksia kynnetystä viljelysmaasta noin 30 x 30 metrin kokoiselta alueelta.

Ruutinkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee kivikkoisella metsäharjanteella Ruutinkankaan W-puolella. Vuoden 1983 inventoinnissa paikalta saatiin löytöinä kvartsi-iskoksia, jotka löytyivät metsäteiden haarasta noin 20 metrin kokoiselta alueelta "hiekkalaikusta". Mahdollinen asuinpaikka.

Koivuräme (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kortenevan länsireunalla, viljelysmaalla. Maasto viettää loivasti itään ja kaakkoon. Maaperä on tasaista hienohkoa hiekkaa. Alueella olevasta hiekkakuopasta on 1970-luvun lopulla löytynyt poikkiteräinen taltta, joka on maanomistajan hallussa. Vuoden 1983 inventoinnissa erottui hiekkakuopan reunoilla monin paikoin kulttuurimaata sekä koillisreunassa liesikiveys. Kvartseja saatiin talteen uudisraivausalueelle levitetystä hiekasta. Asuinpaikka on osaksi hiekanotossa tuhoutunut, eikä sen laajuutta voitu inventoinnissa määrittää.

Pööskallio (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Pööskallio sijaitsee Perhonjoen itäpuolella, joesta noin 2,3 kilometriä, louhikkoisella harjanteella, kalliomaastossa. Paikalla on luola, jossa tarinoiden mukaan asuu haltioita ja maahisia. Suomalaisella kirjallisuuden seuralla (SKS) olemassa muistitietoa.

Kirkkoharju 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kirkkoharjun pohjoispäässä. Paikalla on jo 1896 E. E. Takala maininnut olevan kuopanteita, "lapinhautoja", siis mahdollisia kodanpohjia. Tarkastuskäynnillä 1996 paikalla voitiin havaita lukuisia painanteita ja kuopanteita, osa pienehköjä, säännöllisiä ja selvärajaisia, osa laajoja ja mahdollisesti luontaisia. Muutamaa isoa hiekkakuoppaa lukuunottamatta, maasto on ehjää. Kuopanteita on noin 800 metrin matkalla.
Joitakin kuoppia on saatettu käyttää tervahautana, mutta suurin osa on tehty muuta tarkoitusta varten. Osa sopii mitoiltaan asumuspainanteiksi, osa pyyntikuopiksi. Kuopanteiden luonteen ja tarkemman iän määrittely vaatii kaivaustutkimuksia.

Leviäkangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Tastulanjärvestä 5,6 km pohjoiseen, Leviänkankaan korkeimmalla kohdalla. Paikalla on kehämäinen noin 6-7 metrin läpimittainen röykkiö, jossa on halkaisijaltaan noin 4 m suuruinen kuoppa keskellä. Kuoppa on varsin syvä, jopa noin 1 metri. Röykkiö on äestyksen osaksi rikkoma.
Inventointi 2014: Harjanteen korkeimmalla kohdalla pienellä rakka-alueella on iso kuoppa, jota ympäröi matala valli. Mitat valli mukaan lukien ovat 7 x 5 m, kuopan mitat ovat n. 5,5 x 4 m ja syvyys 1,1 m. Rakenne on selvästi kuoppamainen eikä röykkiömäinen. Näin kookkaat rakkakuopat ovat toki harvinaisia. Ikä ja funktio ovat epäselviä.

Ali-Huntus (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoesta 700 metriä lounaaseen, Ali-Huntuksen tilan asuinrakennuksesta 400 metriä länsilounaaseen, viljelysmaalla. Paikalta on vuonna 1931 löytynyt kourutaltta (Vetelin museo) sekä saviastianpaloja, jotka eivät ole enää tallessa. Mitään muinaisjäännökseen viittaavaa ei inventoinnissa 1983 havaittu.

Pläkkisenharju 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Pläkkisenharjun etelä-/kaakkoisrinteessä, Ullavanjoesta 3,2 km etelään ja Nuolisenjärvestä 450 metriä itä-koilliseen. Vuoden 1984 tarkastuksessa paikalla havaittiin ainakin 8 painannetta, mahdollisia kodanpohjia. Näistä itään on muutama tervahauta.
Sijaitsee kohteesta Pläkkisenharju 2 (236 01 0047) noin 150 metriä etelään.
Kohde tarkastettiin vuonna 2016 ja silloin alueella kartoitettiin viisi asumuspainannetta, neljä pienempää kuoppaa ja tervahauta.

Vaaranklumpi (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Pienehkön, kivikkoisen mäen laella, keskikokoisia ja pieniä röykkiöitä yhteensä 8 kpl. Kolmessa röykkiössä on havaittavissa kehämäistä rakennetta.

Hietaranta (236010042) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Nuolisenjärven etelärannalla, Hanhinevaan viettävässä rinteessä laakeita kodanpohjapainanteita (4 kpl). Painanteista ainakin kaksi on selviä tervahautoja.
Vuoden 2024 tarkastuksessa kohteessa havaittiin kolme asumuspainannetta ja yksi tervahauta ja aluerajausta korjattiin. Asumuspainanne 1 sijaitsee erillään muita ylempänä hiekkaisen mäen rinteessä, asumuspainanteet 2-3 ja tervahauta rinteen alaosassa. Tervahauta on todennäköisesti kaivettu kivikautiseen asumuspainanteeseen, sillä se sijaitsee samassa rivissä asumuspainanteiden 2 ja 3 kanssa. Asumuspainanne 1 on soikea ja luode-kaakko suuntainen, läpimitaltaan 10 x 7 metriä. Asumuspainanteen pohjoispuolella on vanha hiekanottokuoppa. Asumuspainanteet 2 ja 3 sekä tervahauta on merkitty alakohteiksi. Kairanäytteissä asumuspainanteissa havaittiin noin 10 cm huuntoutumiskerros.

Harjunlaita/Koppeloharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Koppeloharjun lounaisrinteellä, metsä- ja viljelysmaalla, tie-ja hiekkakuoppa-alueella, harjun luoteiskärjessä, metsämaalla. Löytöjä on vähintään noin 600 x 250 m suuruisella alueella. Kysymyksessä on laaja asuinpaikka, jossa on useita löytökohtia. Rinteillä on asumuspainanteen näköisiä muodostumia, harjun kärjessä alkujaan luontaisia painanteita, joita on mahdollisesti käytetty kivikaudella asuntoina. Laajuus ja säilymisaste on määritettävä tarkemmin koekaivauksin.
Vuoden 2020 maastotarkastuksessa asumuspainanteet kartoitettiin, jaettiin ryhmiin ja merkattiin alakohteiksi. Alueen kaakkoispäädyn reunimmainen asumuspainanne nro 1 sai pääkohteen koordinaatit. Asumuspainanne kuuluu ryhmään 1 ja sen läpimitta on 7x9 metriä. Kaikkiaan asumuspainanteita on noin 35-40 kappaletta ja osa niistä muodostaa pari- tai rivitaloja. Asumuspainanteet sijaitsevat noin 850x500 metrin kokoisella luode-kaakkosuuntaisella alueella kahdeksassa ryhmässä (kts. alakohteet). Ne erottuvat hyvin lidar-kartassa.

Pikku Miesvesi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Pikku Miesveden itäpuolella noin 450 metriä, Jyväskylä-Kokkola valtatien lounaispuolella. Asuinpaikka sijaitsee ympäristöstään selvästi erottuvalla, muinaisella rantaterassilla, 60-62,5 metrin korkeuksien välillä. Alue on mäntyä kasvavaa tasaista kangasmaastoa, hiekanottoalueen lounaisreunaa. Kankaalla on luontaisia dyynejä, mahdollisia kodanpohjia?

Oosi Kortemäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Oosin laajan hiekkakankaan eteläreunassa (kaakkoisosassa) Kortemäkeä vastapäätä on saatu terassimaisesta maastokohdasta tieuralta muutama kvartsi vajaa 10 metrin matkalta. Ympäristöön tehdyissä koepistoista ei tullut löytöjä; löytöjä ei myöskään saatu ympäristön tieurilta.

Pläkkisenharju 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Pläkkisenharjun eteläosassa. Pläkkisenharju on pitkä ja kapea harju, joka jatkuu noin 6 km pohjoiseen Köyrisenharju-nimisenä aina Kälviän puolelle saakka. Harjua ympäröivät suuret suoalueet ja siitä noin 400 metriä lounaaseen on Nuolisen järvi. Maaperä alueella on melko karkeaa soraa ja moreenia.
Asuinpaikalla on kartoitettu 6 laakeaa painannetta, joista kolme on harjanteen päällä. Lisäksi alueen luoteiskulmassa olevan "poukaman" länsirinteen puolivälissä on kooltaan noin 8 x 8 metrin suuruinen kivetty tasanne. Paikalla on suoritettu koekaivauksia vuosina 1991 ja -92. Löytöinä saatiin mm. kvartsimateriaalia, palanutta luuta ja hionlaaka.
Asuinpaikka liittynee samaan asuinpaikkakompleksiin kuin Kruunupyyn puolella samalla harjulla olevat asuinpaikat.
Asuinpaikka on kuitenkin tarkastettu uudestaan vuonna 2016, jolloin siellä todettiin harjun länsirinteellä ainakin 30 asumuspainannetta ja myöhemmin havaittiin LiDAR-kartalta, että todennäköisesti myös ennestään tunnetut painanteet ovat vielä olemassa ainakin osittain alueen pohjoisosassa mäen laella ja hiekkakuopan reunalla. Painanteiden lisäksi alueelta löytyi kvartsia metsäkoneen urasta ja tuulenkaadosta. Pläkkisenharjun painanteet ovat sikäli erikoisia, että ne ovat usein ennemminkin rinteeseen tehtyjä leikkauksia, joista saattaa puuttua rannanpuoleinen valli kokonaan.

Veivarinsaari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Veivarinsaari on kivikkoinen mäkisaareke Kaustisen pohjoisosassa. Sen koillisrinteellä metsässä, maastossa näkyvän terassimuodostelman päällä on 6 kiviröykkiöitä. Näistä suurin on pitkänomainen, kooltaan noin 4 x 2 m ja sen keskellä on pystykivi. Muut ovat pieniä, korkeahkoja, kooltaan 2 x 1-1,5 m ja osa on varsin hajalle pengottuja. kaikki röykkiöt ovat kuitenkin ihmisen tekemiä, eivät luonnonmuodostumia. Ylempänä mäellä on pystyssä olevia kiviä, mahdollisesti ihmisen pystyyn asettamia. Merkkiröykkiöitä?
Paikan perusteella kivikasat eivät sovi viljelys-/raivausröykkiöiksi. Ne eivät ole myöskään tyypillisiä hautaröykkiöitä. Tiedossa ei liioin ole rajaa, johon rakennelmat saattaisivat liittyä.
Tarkastus 2005: Mäen jyrkällä koillisrinteellä on kaareva noin 25 metriä pitkä kivivalli, jonka keskelle on asetettu kaksi kiveä pystyyn. Mäeltä löytyy muualtakin pystykiviä, joiden ympärillä on tukikiviä; niiden lukumäärä on ainakin 10. Lukuun ottamatta yhtä kiveä, joka on laitettu vasta äskettäin pystyasentoon, jäkäläkasvu viittaa siihen, että pystykivillä ja kivivallilla saattaa olla jo muutama vuosisata ikää.
Inventointi 2014:
Inventoinnissa todettiin, että kivilatomukset ovat säilyneet, metsä on käsin harvennettu, kivivallin kohdalla on käsin tehty kyltti (”vanhoja kivihautoja”). Aluetta ei tarkemmin kartoitettu, koska se sijaitsee hankkeen vaikutusalueen ulkopuolella.

Luomalankangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Perhonjoen länsi-eteläpuolella, viljelysmaalla, Luomalankankaan moreenimäen kaakkoispäässä, mahdollisesti myös metsässä peltojen yläpuolella. Paikalta on pintalöytöjä (Antti Saari lähettänyt 1994). Tarkastuksessa 1996 saatiin runsaasti kvartsia kynnöspelloilta. Löytöalue on 65 metrin korkeuskäyrän yläpuolella ja pintahavaintojen mukaan asuinpaikan laajuus on vähintään 160 x 100 metriä. Maaperä on hienoa hiekkaa.
Rahtola 2020: Vuonna 1996 tehdyn tarkastuksen jälkeen alueelle on rakennettu omakotitaloalue ja tie alueen poikki. Vuoden 1996 tarkastuksen raportissa esitetystä löytöalueesta vain alueen itä-kaakkoisosassa oleva peltoalue on säästynyt rakentamiselta. Rakennetun asuinalueen kohdalla kivikautisen asuinpaikan jäänteitä on tuskin säilyneenä.

Peltokydönharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Köyhäjoen pohjoispuolella, Peltokydönharjulla, vanhalta Kaustinen-Alaveteli maantieltä noin 1 km länteen. Paikalla on kaksi löytökohtaa etelä-lounaisrinteen alaosassa:
Löytökohta a) on viljelysmaan yläreunassa, hiekkamaalla. Kvartsit ovat pellon reunasta ja peltotien yläpuolisesta ojaleikkauksesta. Samalla kohdalla tien yläpuolella, metsässä on rinteen alaosassa useita soikeita painanteita pienen sorakuopan lähellä sekä laajempi noin 10 m pitkä, raivatulta vaikuttava tasanne.
Löytökohta b) harjun on kaakkoispäässä lähellä Köyhäjoen uomaa ja koskea. Jyrkän rinteen päällä on tasanne, noin 10 x 25 m, joka vaikuttaa ihmisen muokkaamalta.
Kohde tarkastettiin vuonna 2016, jolloin alueella todettiin Timosenharjun rinteellä ainakin viisi asumuspainannetta ja tervahauta.

Känsälänkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen pohjoispuolella, luode-kaakkosuuntaisen moreenimäen etelä- ja länsireunalla. Löytöjä, kvartseja, on saatu viljelysmaalta useasta kohdasta. Maaperä löytöalueella on hiekka- ja hiesumultaa, verrattain kivetöntä.
Ilmeisesti mäen eteläpäässä on laaja-alainen asuinpaikka, jota myöhempi asutus ja viljely ovat rikkoneet. Asuinpaikan todennäköinen laajuus on noin 300 x 100 metriä.

Brännbacka 1-2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Varhaismetallikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen itäpuolella, Kaarlelan/Kokkolan ja Kruunupyyn rajalla, Hassisen taloista noin 650 m lounaaseen. Vuonna 1894 Sandelin mainitsee Rönnbackan torpasta noin 100 m lounaaseen röykkiöitä. Meinander tutki niistä pari, jotka olivat löydöttömiä. Hän ei pidä röykkiöitä hautoina, vaan pikemmin viljelys-/kaskiröykkiöinä.
Vuoden 1975 inventoinnissa mainitaan kaksi ryhmää noin 100 metrin päässä toisistaan:
Ryhmässä Brännbacka 1 on 7 röykkiötä, metsäisellä harjanteella. Röykkiöt ovat pieniä, läpimitaltaan 1,5-3 metriä. Ne ovat sammaloituneita ja useassa on keskellä kuoppa.
Ryhmässä Brännbacka 2 on 5 röykkiötä, joiden läpimitta on noin 3-6 metriä. Näistä yksi on oletettu tutkituksi vuonna 1945.
Vuoden 2015 inventoinnissa kohteella todettiin muinaisjäännösrekisterin mukainen tilanne: röykkiöt sijaitsevat kahdessa ryhmässä, eteläisessä ja pohjoisessa. Eteläisen ryhmän alueella oli suoritettu aukkohakkuu. Maastossa eteläisestä ryhmästä havaittiin kaksi röykkiötä sekä muutamia hyvin epäselviä röykkiöitä, joita ei mitattu paikoilleen. Toinen ete-läisen ryhmän röykkiöistä on mj-rekisterin osoittamassa koordinaatissa (röykkiö 1). Toisen koordinaatit ovat N 7075979 E 321552 (röykkiö 2). Pohjoisemmalla alueella on kaksi selvästi pellonraivausröykkiötä (ja ehkä myös tienraivaukseen liittyviltä) vaikuttavaa röykkiötä: Ne eivät ole muinaisjäännöksiä mutta nro 4 on muinaisjäännösalueella.
Röykkiö 3: N 7076066 E 321536, vallimainen, koko 12 x 2 m, korkeus noin 1 m
Röykkiö 4: N 7076091 E 321516, koko noin 3,5 m, korkeus n. 1 m, pohjoisosastaan hieman peltotien runtelema.

Farfarängsbacka/Storlandet (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Perhonjoen ja Kokkola-Jyväskylä valtatien länsi-/lounaispuolella, Oivun koululta noin 2 km lounaaseen. Storlandet-nimisellä metsäalueella tilustien molemmin puolin on kolme röykkiötä:
1) koko noin 7 x 7 m, muodoltaan pyöreä, keskellä kraateri; sijaitsee tilustien kaakkoispuolella
2) koko 5 x 4,5 m, pyöreähkö, keskellä kraateri; sijaitsee tilustien luoteispuolella
3) koko 5 x 6 m, pyöreä. Erikoinen ulkomuoto; röykkiön länsi- ja eteläosa rakennettu suurista noin 2,5 m kokoisista kivistä; keskellä suuri painanne, joka ei kuitenkaan ole kraateri. Röykkiöllä on ikään kuin kivivallit seininä ("väggar av stenvallar").
Kohde on merkitty peruskartalle.

Strömmes (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Kokkolan ja Kruunupyyn rajan lähellä, noin 1400 m rajasta koilliseen ja noin 1 km Ventjärven taloista kaakkoon, mäellä. Paikalla on kolme röykkiötä, joista kaksi on tutkittu vuonna 1945. Näistä toisessa oli pohjalla, kallion koloissa palanutta luuta (KM 11607). Röykkiöt ovat:
1) erikokoisista kivistä ja lohkareista kasattu, koko noin 6x5 m
2) sammaloitunut, kallion kupeessa, läpimitta noin 5 m
3) laakea, pitkänomainen, osaksi maakivistä
Tutkittuja röykkiöitä ovat ilmeisesti numerot 1 ja 2 (?).
Röykkiöt sijaitsevat vuoden 1945 raportin mukaan Ventjärven, Skrabbin ja Kullan maiden rajalla.
Vuoden 2004 inventoinnissa paikalla havaittiin kolme röykkiötä, jotka kaikki paksun sammaleen peitossa: röykkiön a) koko on 5x4 m, kasattu suurehkoista kivistä. Röykkiönitä-ja eteläreunalla erottuu valli. Röykkiön b) koko noin 4x3,5 m, sijaitsee edellisesti noin 20 m pohjoiseen. Röykkiön c) koko noin 3x3 m ja sijaitsee noin 30 m etelään röykkiöistä a.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan röykkiöt sijaitsevat kuusimetsässä, jossa aluskasvillisuutena on muhkea sammal. Röykkiöistä onnistuttiin paikantamaan varmuudella vain yksi (mj-rekisterin koordinaattien osoittamassa paikassa sekä peruskartalla osoitettu paikka).

Strandhagen (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kokkola-Jyväskylä tien koillispuolella, Kokkolan/Kaarlelan ja Kronobyn/Alavetelin rajan lähellä, Oivun asutuksesta vajaa kilometri itäkaakkoon. Harjanteen eteläosassa, metsässä on kuusi röykkiötä. Ne ovat pieniä ja pienehköjä, läpimitaltaan noin 3-4 m. Röykkiöistä yksi on pitkänomainen, kooltaan noin 7 x 3 m. Muutamissa on maakivi reunassa; kasvillisuuden peittämiä. Ei tutkittuja.
Vuoden 2015 inventoinnin yhteydessä havaittiin viisi röykkiötä, jotka keskittyvät Strand-hagenin harjun eteläosaan. Paikalla löydettiin viisi röykkiötä. Eteläisin niistä on muinaisjäännösrekisterissäkin mainittu suurin röykkiöistä (noin 6 x 2,5 m). Muuta havaitut röykkiöt ovat kooltaan tätä pienempiä.

Grillskäret (Asuinpaikat)
Tuntematon ajoitus; Grillskäret-nimisellä noin 750 x 700 metrin kokoisella kallioisella ja kivikkoisella ulkosaarella on useassa kohdassa ihmistoiminnan jälkiä. Rakenteet ovat kivistä koottuja tilapäisasumusten perustoja (ns. tomtningar) sekä yksi epäsäännöllinen jatulintarha/tai sellaisen jäännös. Kohteet ovat saaren korkeimmilla kohdilla, keskiosassa, yleensä suojaisten kalliosyvennysten vierillä, notkelmissa. Muutamissa paikoissa on myös pieniä verkonkuivatusseipäiden tukikivikasoja riveissä (gistvall, gistgårdar). Katajat ja matala tiheä pensaskasvillisuus peittävät osaa tomtning-rakenteista, joita on vaikea havaita.
Vuoden 2020 tarkastuksessa todettiin saaren länsiosissa pyöreistä kivistä koostuva kehämäinen vallirakennelma, jonka läpimitta on noin 7 metriä. Oviaukko erottuu eteläreunassa. Öjalaisten historian harrastajien tietojen mukaan kyseessä on keskiaikaisen kappelin jäänteet. Noin 20 metriä tästä pohjoiseen sijaitsee mahdollisen jatulintarhan jäänteet (alakohde Grillskäret A) ja noin 30 metriä koilliseen Tomtning-jäänteet, kivikkoon raivattu painanne ja kiviröykkiöitä (alakohde Grillskäret D).
Saaren pohjoiskärjessä kalliokohoumalla sijaitsee vanha linjamerkin tukikiveys ja siitä hieman etelämpänä kaksi pystyyn asetettua kivipaasia. Kivet ovat todennäköisesti vanhoja linjamerkkejä, joiden avulla on voinut navigoida kalliokohouman lounaispuolella sijaitsevaan poukamaan. Kalliokohouman pystyjyrkkää eteläreunaa vasten on rakennettu kaksi tomtningia. Toinen on selkeästä ladottu ja toinen lähinnä luontaiseen koloon raivattu tasanne.
Saaren itäosan korkeimmalla kohdalla kivilouhikossa sijaitsee laaja rakkakuoppa-alue Alueen reunoilla on myös muutamia Tomtning-rakenteita.

Trullevi Punakalliot (Kulkuväylät)
Historiallinen; Punakalliot ovat Trullevin niemessä sijaitsevat vanhat merimerkkikalliot, joiden luona on ollut aikanaan laivojen eristyspaikka kulkutautien varalta. Laakeihin kallioihin on hakattu runsaasti nimikirjaimia ja vuosilukuja.
Maastotarkastus!

Leviäkangas (315000054) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Pohjanmaan radasta noin 1 km etelään. Maasto on metsäistä moreenikangasta, jonka laella on luonnonkivikkoa. Tämän pirunpellon itäosassa on neljä rakkakuoppaa, joista kaksi on pyöreää (läpimitta 1,5 - 2 m, syvyys 30 - 40 cm). Kaksi muuta kuoppaa ovat soikeita (noin 2 x 3 m, syvyys 40 - 50 cm). Viimeksi mainittuja on kaiveltu.

Kivijärvenharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Välikylässä, Kälviänjoesta noin 1,5 km pohjoiseen, Kivijärvenharjulla. Paikka on metsäaluetta, ja siellä on useita asumuspainanteita muistuttavia laakeita painanteita (vähintään 4), jotka on tarkastettu päällisin puolin vuonna 1994.
Äestetyltä maalta Antti Saari on lähettänyt vuonna 1998 löytämiään kvartseja.

Poroluoto 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Poroluodon saarella, saaren keskivaiheilla olevan Kinnarinharjun kaakkoispäässä. "Tontitus", tomtning-tyyppinen tilapäisasumuksen kivistä rakennettu pohja, kooltaan n. 350 x 250 cm.

Poroluoto 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Poroluodon saarella, sen keskikohdan kapeimmalla kohdalla, Kinnarinharjun pohjoispäässä vajaat 100 m toisistaan on kaksi "tontitusta", tomtning-tyyppistä tilapäisasumuksen pohjaa. Numero 3, rakenteista kaakkoisempi, on kolmen ison kiven välissä, nron 4 yksi kulma on täytetty pikkukivillä.

Kalliojärvenkalliot 1-2 (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Laajalla kallioalueella sijaitsee yhteensä kolme röykkiötä. Röykkiöt 1-2 sijaitsevat alueen pohjoisosassa kiinni toisissaan. Röykkiö 3 (315 01 0066) on näistä noin 150 m etelä-lounaaseen. Latomus 1:n koko on noin 7 x 7 m ja sen keskelle on kaivettu pohjaan asti ulottuva kuoppa. Latomus 2 on kooltaan noin 6 x 6 m ja korkeudeltaan 1 metri.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan 1) Kalliojärven itäosan eteläpuolella, kalliomäellä on isohko röykkiö ja sen koilliskupeessa pieni ja sen länsipuolella neliömäinen kivilatomus kooltaan 1,8 x 1,8 m -vain seinät ja yksi kivikerros. 2) edellisestä 170 m lounaaseen on kallion reunalla röykkiö kooltaan 5 x 3 m.

Maijankorpi (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Latomukset sijaitsevat laajahkon kallion lähes länsi-itäsuuntaisen harjanteen eteläosassa. Paikalla on kaksi pitkää vallimaista röykkiötä ja pyöreä röykkiö. Vallimaisten latomusten koot ovat 7 x 2,5 x 0,5 m ja 12 x 2,5 x 0,6 m. Erillisen pyöreähkön röykkiön koko on 3 x 3 x 0,5 m. Se sijaitsee kivivallien itäpäiden välillä.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan paikalla on kaksi kivivallia. Eteläisempi on itä-länsi -suuntainen ja noin 12 m pitkä. Sen itäpäässä on pieni röykkiö kooltaan noin 2 m ja 50 cm korkea. Sen pohjoispuolella on koillinen-luode suuntainen kivivalli noin 8 m pitkä.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan. Kivivalleille tehtiin omat alakohteet, varsinaiset kohdekoordinaatit jätettiin ennalleen suunnilleen eteläisen vallin itäpäädyn röykkiön paikalle.

Kettuharju 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivivalli sijaitsee luode-kaakkosuuntaisen harjanteen kaakkoisreunalla ja se jatkuu kaakkoispäästään luontaisena kivikkona (yhtyy pirunpeltoon). Valli on kaareva, noin 40 m pitkä ja 3 m leveä rakennelma, jonka tarkoitus ja ikä ovat tuntemattomia. Mäelle tehdyistä koekuopista on saatu kivikautisia asuinpaikkalöytöjä. Niiden ja vallirakenteiden yhteys on mahdollinen, mutta ei kaivauksissa (1995) todettu.
Vuoden 2023 tarkastuksessa todettiin, että tämä kaareva kivivalli onkin itse asiassa osa suurehkon jätinkirkon pohjoista/luoteista ympärysvallia. Kohde on mainittu Esa Eetu Takalan kirjassa Muinaismuistoja Pietarsaaren kihlakunnan suomenkielisestä osasta. Luetteloja Suomen muinaisjäännöksistä. Kyseessä on Takalan mukaan ”soikea ymmyrkäinen kivikehä, 45 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Kehä on pienistä miehen pään kokoisista kivimulkkeroista ja onpa siinä joskus suurempiakin” (Takala 1897, 99–100) Kirjassa on myös yksityiskohtainen piirros kohteesta.
Nykyään jätinkirkosta on jäljellä enää kaareva kivivalli. Jätinkirkon loput vallirakenteet ja sisäosat ovat tuhoutuneet soranotossa. Valli kulkee koillis-lounaissuunnassa noin 43 metriä ja kaartuu sitten koillispäästään kohti itää noin 22 metrin matkan. Vallin leveys on noin 3 metriä ja se on noin 30-60 cm korkea. Lounaispäädyn länsipuolella on aivan sorakuopan leikkauksessa on näkyvissä kivirakennetta, joka on mahdollisesti jäänne jätinkirkon sisäpuolella olevasta vallista. Kohteesta on seuraava maininta vuoden 1981 Kälviän kunnan inventointi raportissa (Kotivuori & Saukkonen 1981), jossa mainitaan kivivalli, mutta ei puhuta kehästä. Jätinkirkko oli siis suurimmaksi osaksi tuhoutunut jo ennen vuotta 1981.
Kohteissa Kettuharju 3 ja 4 suoritettiin soranottopaineiden takia koekaivaukset vuonna 1995 (Laulumaa 1995). Kettuharju 3:een kivivallin sisäpuolelle kaivettiin koekuoppia ja koeoja. Maaperä oli hyvin kivikkoista eikä minkäänlaista likamaata ei voitu havaita. Löydöt olivat pelkästään kvartsi-iskoksia (71 kpl). Edellä mainituissa raporteissa ei kuitenkaan mainita mitään jätinkirkosta, mutta jäljellä olevan kivivallin vertaaminen Takalan piirtämään karttaan osoittaa sen olevan melko varmasti sama kohde.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Myös tämän inventoinnin havaintojen perusteella kyse on osittain tuhoutuneen jätinkirkon reunavallista.

Ristineva (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Pyöreällä suosaarekkeella on vierekkäin kaksi soikionmuotoista kehävallia, joiden toinen pitkä sivu on yhteinen. Kehävallit ovat 28 metriä pitkiä ja 6 metriä leveitä. Ne ovat lähes itä-länsisuuntaiset. Koko rakennelman läpimitta on noin 28x15 metriä. Kivivallien leveys on noin 1,5-2 m ja korkeus noin 40 cm. Eteläisemmän kehävallin pitkässä etelävallissa on noin 3x4 metrin läpimittainen kraateriröykkiö. Kehävallien yhteinen reunavalli on muita valleja leveämpi ja sen länsipäähän on raivattu noin 4x2 metrin läpimittainen painanne.

Pirttisalo 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kaksi kivivallia Pirttisalo -nimisen luoteis-kaakkosuuntaisen harjanteen laen kaakkoisosassa. Vallit sijaitsevat noin 20 m päässä toisistaan. Valli 1 on kaakkois-luode -suuntainen ja valli 2 luoteis-koillis -suuntainen. Niiden pituus on 14 m ja leveys 3 m.
Tarkastus 2002: Kivivallit ovat hyvin säilyneet eikä niiden lähiympäristössä ole muita merkkejä muinaisjäännöksistä. Itäisimmän kivivallin itäpäästä on noin 30 m soranoton reunaan. Kivivallit ovat ehdottomasti ihmisen tekemiä ja kasattu ympäröivän rakan kivistä. Poissuljettuja vaihtoehtoja ovat palokivivalli, viljelysröykkiö ja jätinkirkko, joten on mahdollista, että kyseessä on kaksi pitkää hautaröykkiötä.
Tarkastus 2020: Kivivallit ovat säilyneet ennallaan. vuoden 1981 inventointitiedoista poiketen vallien etäisyys toisistaan on noin 10 metriä. Vallin 1 pituus on noin 18 metriä, vallin 2 pituus noin 20 metriä ja molempien leveys noin
kolme metriä. Vallin 2 koillispuolella todettiin pitkänomainen matalien vallien ympäröimä asumuspainanne, läpimitta 14x5 metriä. Painanne jäljittelee siis samaa muotoa kuin kivivallit ja on saman suuntainen kuin valli 2. Mahdollisesti paikalla on siis kalmiston lisäksi myös asuinpaikka.

Harjunmäki/Hillinmäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka on kohti etelää loivasti viettävää peltorinnettä. Paikalta on eri aikoina löytynyt kivikautisia asuinpaikkalöytöjä.

Kirkkokangas/Kirkkoharju (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kivikkoisella, osaksi jyrkkäreunaisella mäenkumpareen laella on kolme röykkiötä ja neljä kivivallia mäen reunoilla. Vallin sisäpuolelta on asuinpaikkalöytöjä. Röykkiöiden läpimitat ovat 3-7 metriä. Vallien pituudet vaihtelevat 8-18 metrin välillä ja leveydeltään ne ovat noin 2-3 metriä. Jätinkirkko?
Osin tuhoutunut äestyksessä!

Kiimakaari 1 (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Röykkiö sijaitsee Kiimakaari -nimisen harjanteen itäosassa. Se on rakennettu pirunpellon keskelle. Sen laajuus on 7,5 x 5 m ja korkeus 50-60 cm. Röykkiön keskellä on 3 x 1,5 m laaja kuoppa.
Vuoden 2021 tarkastuksessa röykkiön todettiin olevan ennallaan.
Noin 200 metriä etelään sijaitsee Kiimakaari 2 (315 01 0067).

Runtele (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Runtele on kivikkoinen, osittain kallioinen suosaareke Välikylän eteläosassa. Saarekkeen luoteiskärjessä on useampia röykkiöitä sekä asumuspainanteita muistuttavia raivanteita. Niistä muutamasta asuinpaikkalöytöjä (kvartsia).
Vuonna 2021 tarkastettiin 1996 tarkastuksessa todetut asumuspainanteet eli ryhmä B. Siihen kuuluu hyvin iso ja soikea asumuspainanne (pääkohde), jota ympäröi vahvat kivistä koostuvat ympärysvallit (Runtele B, asumuspainanne 1) Se sijaitsee kivikkoisella kankaalla. Sisämitat ovat n. 16x9 metriä. Vuoden 2023 inventoinnissa ulkomitoiksi määriteltiin n. 25x15 metriä. Asumuspainanteen vallissa tai välittömästi sen ulkopuolella todettiin myös joitakin röykkiömäisiä ja kuoppamaisia rakenteita. Noin 10m asumuspainanteen länsipuolella kulkee uudelta vaikuttava metsätie. Asumuspainanteesta noin 80 metriä luoteeseen suppakuopan pohjoispuolella sijaitsee asumuspainanne. (Runtele B, asumuspainanne 2). Painanne on hyvin matala, mutta siinä on selkeä kehävalli. Painanteen läpimitta on noin 10x8 metriä.
Tarkastuksessa löydettiin ennestään tuntematon röykkiö (Runtele c, röykkiö), joka sijaitsee em. isosta asumuspainanteesta noin 150 metriä lounaaseen pienellä kivikkoisella mäenkumpareella. Röykkiö on pyöreä, korkeus 30-40 cm ja läpimitta n. 4x4 m. Röykkiön keskellä on kuoppa.
Vuoden 2023 inventoinnissa varsinaisista kohdekoordinaateista eikä ympäröivältä alueelta havaittu minkäänlaista röykkiötä saati raivanteita, eikä näiden koordinaattien osoittamaa, vuoden 1981 inventoinnissa ja vuoden 1996 tarkastuksessa mainittua alakohdetta Runtele A pystytty paikantamaan inventoinnissa kartoitetulta alueelta. On todennäköistä, että kyseinen alakohde sijaitsee useita kymmeniä, jopa muutaman sata metriä pohjoisempana ja/tai idempänä kuin ilmoitettu, tämän inventoinnin puitteissa kartoitetun suunniteltua
tuulivoimalapaikkaa ympäröivän 200 m vyöhykkeen ulkopuolella. Muuten aiemmin havaitut kohteet pystyttiin paikallistamaan, ja niiden todettiin olevan entisellään. Lisäksi kartoitettiin muutama uusi alakohde – yksi mahdollinen metsätöissä vaurioitunut asumuspainanne n. 25 m itään aiemmin tunnetusta asumuspainanteesta Runtele B, asumuspainanne 2, sekä kolmen mahdollisen rakkakuopan ryhmä rakka-alueella 50–100 koilliseen aiemmin
tunnetuista asumuspainanteista.

Järvelänkangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Järvelänkankaalla, itään laskevassa kangasmaastossa. Paikalla on 2 löytökohtaa noin 100 metrin päässä toisistaan. Iskokset löytyivät poluilta, joissa pohjamaa oli paikoitellen näkyvissä.
Vuoden 2023 inventointi: Kohteen alue on harvaa varttunutta mäntykangasta. Rikkoutuneita maanpinnan kohtia ei havaittu, eikä kohdetta pystytty tarkemmin rajaamaan.

Järvelänkangas 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Järvelänkankaan länsireunalla, kangasmaastossa. Paikalta löytyi vuoden 1981 inventoinnissa kvartsi-iskoksia (7 kpl) tien penkalta.
Tarkastuksessa toukokuussa 2010 voitiin havaita, että lähes koko tien länsipuoli, peruskartan sanojen Pasila-Järvelänkangas välinen alue oli vanhaa maa-ainesottoaluetta.
Vuoden 2023 inventointi: Alueella on nuorehkoa, äestettyä mäntyvaltaista metsää. Rikkoutuneita maanpinnankohtia ei havaittu, eikä kohdetta pystytty tarkemmin rajaamaan.

Jättiläisluola (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Suosaarekkeella sijaitseva keskeltä painunut latomus, kooltaan noin 5 x 4 metriä. Paikalla ei käyty vuoden 1981 inventoinnissa; tiedot perustuvat ilmoittajan havaintoihin.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohde ja sen sijainti tarkastettiin. Osasta röykkiön kiviä on lähtenyt jäkälä- ai sammalpeite päältä ja jotkut röykkiön pinnan kivet ovat poissa paikoiltaan.

Kuurnakangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kuurnakankaan kaakkoisosassa, harjanteen korkeimmalla kohdalla. Paikalla on 7 röykkiötä. Niistä neljä on isompia keskuskuopallisia röykkiöitä ja kolme pienempiä ja matalampia röykkiöitä ilman keskuskuoppaa.
Röykkiöt sijaitsevat kivikkoisen havumetsää kasvavan sorakankaan laella n. 60-62,5 m
merenpinnan yläpuolella . Lisäksi kankaalla on useita pienehköjä toistaiseksi kartoittamattomia painanteita.
Vuoden 2013 tutkimuskohteeksi valittiin yksi 3m läpimittainen matala ja sammaloitunut röykkiö. Sen itäpäädystä tutkittiin noin 3 neliömetrin alue. Röykkiöalueen pohjoispuolella on heikosti maastossa erottuva matala noin 7m läpimittainen painanne, jonka läpi kaivettiin puolenmetrin levyinen ja 10m pitkä koeoja.
Röykkiöstä ei löytynyt mitään ihmisen toimintaan viittaavaa, joskin se vaikuttaa
rakennetulta. Röykkiön pohjoispuolelta löytyi pintamaasta kvartsi-kaavin ja -iskoksia.
Vuoden 2015 kaivauksen tarkoituksena oli jatkaa vuoden 2013 kaivausta laajentamalla kaivausaluetta länteen siten, että röykkiön keskusalueet saataisiin tutkittua. Röykkiön alta noin puolen metrin syvyydeltä maanpinnasta tason 2 alaosasta tuli esiin hyvin tiheästi ladottu nyrkinkokoisista kivistä koostuva kiveys. Kivien väleissä ja päällä oli voimakkaan punaruskeaksi värjäytynyttä maata, kulttuurikerrosta. Tästä kerroksesta tuli esiin myös kaksi kvartsiesinettä ja 20 iskosta. Ajoituksen suhteen sekä löydöt että kohteen sijainti viittaavat mieluummin neoliittiselle kivikaudelle kuin pronssikaudelle.
Kuurnakankaan kaakkoispäädyssä on hiekkakuoppa, jonka alueelta löytyi 19 kpl kvartsi-iskoksia vuoden 1981 inventoinnissa

Vehvermaankangas (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee Vehvermaankangas -nimisen harjanteen eteläosassa. Röykkiö on kehämäinen, sammaloitunut ja kooltaan 4 x 5 x 0,5 m.
Vuonna 2023 röykkiön kunto ja sijaintitieto tarkastettiin. Röykkiö vastaa vuoden 1981 inventointiraportin kuvausta. Se sijaitsee luode-kaakko suuntaisen moreeniharjanteen eteläosassa lähellä soranottokuopan reunaa. Röykkiö on sammaloitunut ja sen länsireunassa kulkee vanha metsäkoneen ajoura. Tästä noin 15 metriä etelään aivan sorakuopan reunalla sijaitsee toinen suurin piirtein samankokoinen röykkiö, joka on kaatuneiden puiden peitossa. Molemmat röykkiöt ovat osittain vahingoittuneita.
Esa Eetu Takala on maininnut kohteen teoksessaan Muinaismuistoja Pietarsaaren kihlakunnan suuomalaisesta osasta vuodelta 1896. Takala mainitsee "kaksi kivikasaa, joita yhdistää pitkin harjun selkä kulkeva noin 16 metriä pitkä kiviaidan jäännös". Röykkiöiden välimaastossa erottuu epäselvää vallimaista kivirakennetta, joka on osittain hajonnut metsäkoneen jäljiltä. Mahdollisesti kyseessä on Takalan mainitsema kiviaita.

Jokikylänharju (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee kivisen harjanteen laella. Röykkiön koko on 5,5 x 4 x 0,4 m ja sen keskellä on 1 x 1 metrin laajuinen kuoppa.

Vanhakangas (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee kivisen, 400 x 250 metrin suuruisen harjanteen laella. Röykkiö on koottu ison maakiven ympärille. Sen koko on 8 x 7 x 0,5 m.

Kangasniemi (315010030) (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee kivisen mäen korkeimmalla kohdalla. Sen koko on noin 7 x 7 m ja korkeus noin 80 cm. Röykkiötä rajoittavat koillis- ja kaakkoispuolelta isot maakivet. Keskellä röykkiötä on suorakaiteenmuotoinen 4x1 m läpimittainen kuoppa, jonka seinämä on ladottu suoriksi. Kuoppa on vahvasti sammaloitunut. On vaikea sanoa onko kyseessä hautaan alunperin kuulunut rakenne vai myöhempi, esim. kellarikuoppa.

Kytökangas 1 (315010031) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee mäenkielekkeellä, joka viettää jyrkästi etelään ja kaakkoon. Latomuksen koko on 5,5 x 5,5 m ja korkeus noin 70 cm. Sen keskellä on laaja, pohjaan asti ulottuva kuoppa.

Kytökangas 2-3 (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Röykkiöt sijaitsevat luode-kaakko -suuntaisen harjun kaakkoisosassa. Röykkiöt ovat kooltaan 7 x 6 m ja 3 x 3 m ja molempia on kaiveltu pohjaan asti.

Jyrkänkangas (315010033) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kälviänjoen latvoilla, joen eteläpuolella olevan Jyrkänkankaan kaakkoislaidalla, kangasmaalla.
Paikalla on metsäinen pienehkö kumpare, jonka kupeella, metsätien vieressä on pienehkö sorakuoppa. Paikka on itärinnettä. Asuinpaikkalöydöt ovat kuopan reunoilta ja niitä kerätty useaan eri otteeseen. Asuinpaikka on löytynyt vuonna 1987.

Peräkorvenharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hiekanottoaluetta, Pitkämäen itäpää, osaksi tuhoutunut.

Mäkelä 1 (315010035) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hiekanottoaluetta Isokankaalla, tien eteläpuolella. Ehjällä kankaalla, hiekkakuoppien länsipuolella on havaittu kaksi asumuspainannetta.

Päivärinta (315010036) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Viljelysmaalla, metsässä, kakkoisrinnettä; jatkuu Ullavan puolelle (Ullava 3).

Mäkelä 2 (315010037) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Viljelysmaalla, pienialainen?

Pikkuharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Pikkuharjusta noin 200 metriä etelään on etelä-kaakkoisrinteessä, erillisen mäenkumpareen reunalla laakea selvä painanne, jonka läpimitta on runsaat 10 metriä. Sen ympärillä on matalaa vallia. Tarkastuksessa aukea oli äestetty ja äestysurissa voitiin havaita kvartsia. Kvartsia löytyi suhteellisen pieneltä alalta painanteen tuntumasta; muutamia myös pohjoiseen Pikkuharjulle vievältä traktoriuralta.
Lisäksi Pikkuharjulla, hyvin kivisessä kangasmaastossa on useita Antti Saaren osoittamia kuopanteita/kuopanneryhmiä ja epämääräisiä kiviröykkiöitä. Kuopanteisiin tehdyistä koepistoista ei tullut löytöjä tai hiiltä.

Pahkurinkangas A-C (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullava-Kälviä maantien pohjoispuolella olevalla laajahkolla kivisellä mäkialueella. Mäen etelä-kaakkoisrinteeltä on tarkastuksessa 1989 saatu asuinpaikkalöytöjä kolmesta eri kohdasta (A, B, C). Osa löydöistä on tehty äestetyltä metsämaalta, osa viljelysmaalta. Kvartsilöytöpaikasta A noin 80 metrin päässä metsässä on läpimitaltaan 4-5 metrin suuruinen, matala ja pyöreä röykkiö, jonka keskellä on kuoppa (kehämäinen kokonaisuus).
Kartan "kaivon" paikalla on edelleen luonnonlähde.

Yritys a-b (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Viljelysmaalla on kaksi löytökohtaa noin 200 m päässä toisistaan:
a) Yrityksen entisen torpan eteläpuolella, hiekkapeltoa, laakeaa etelä-kaakkoisrinnettä. Kvartsit pellon yläosasta 60 metrin käyrän vaiheilta.
b) Hienohiekkaista etelään ja lounaaseen viettävää rinnepeltoa maantien eteläpuolella. Löydöt pääosaksi rinteen yläosasta noin 65 metrin käyrän yläpuolelta.
Vuonna 1998 on löytöjä saatu Antti Saaren lähettämänä noin 300 m eteläkaakkoon kohdasta b. Alue on metsämaata, hakattu ja äestetty vuonna 1998. Löytöpaikan korkeus on noin 65 m; kuulunee samaan kokonaisuuteen kuin a ja b.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään.

Pirttisalo 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Pirttisalon talosta noin 100 metriä eteläkaakkoon, viljelysmaalla, kaakkoisrinteessä, hiekansekaisella maalla. Rinteen kaakkoiskärjestä on poimittu kvartseja.
Talon pellolta kerrotaan 1800-luvulla löytyneen reikäkiven, mutta sellaisesta ei KM:ssa ole tietoa.
Ympäristönsä puolesta soveltuu hyvin asuinpaikaksi; muinaisen saaren kaakkoiskärkeä (?).

Köösti (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Leppäharjunkankaan kaakkoispuolella. Jyrkähköllä kaakkois-etelärinteellä viljelysmaalla on vyöhyke, jolta on poimittu kivikautisia asuinpaikkalöytöjä. Löydöt ovat pääasiassa rinteen yläosasta, metsän reunasta, noin 45 metrin korkeudelta. Maaperä on hiekka-hiesumaata.

Leppäharjunkangas/Sammalsalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Leppäharjunkankaan kaakkoispäässä. Kivikautisia asuinpaikkalöytöjä on saatu sekä viljelysmaasta (a) että äestetyltä mäkirinteeltä (b).

Pikku Hautakangas (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee luoteis-kaakkoissuuntaisen mäen laella, suunnilleen sen korkeimmalla kohdalla. Paikalla on matala noin 28 x 12 metrin suuruinen soikea kehävalli, jossa on muutamia matalia paikkoja (katkeamiskohtia, valli ei siis ole yhtenäinen ja yhtä korkea kaikkialta). Vallin leveys vaihtelee ja muodoltaan se on harjava ts. keskeltä korkein. Paikoin etelä- ja itäpäässä on valliin kaiveltu kuoppia. Kehän sisäpuoli on verrattain tasakivistä ja vähäkivistä; vallin ympäristö on selvästi kivisempää. Rakennelma on ainakin osaksi ihmisen muovaama, ehkä alkujaan ollut luonnon tekemä muodostelma.

Ryönänkangas (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee mäenharjanteen laella, suuren sorakuopan pohjoisreunan lähellä, vain muutamia metrejä sen reunalta. Röykkiö on matala, kivistä tehty, läpimitaltaan noin 4 metriä ja sen keskellä on iso kivi (silmäkivi). Röykkiössä on kaksi isoa pengottua kuoppaa, jotka ovat ilmeisesti melko äskettäin aikaansaatuja. Muita röykkiöitä mäellä ei havaittu.
Kuopanteita pohjois-koillisrinteessä.

Pajala/Palo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Viljelysmaalla, loivaa itärinnettä.

Isosalo (315010047) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kälviän-Ullavan rajalta noin vajaat 400 metriä länteen, Kälviän puolella, Haapasalon-Salokankaan viljelyaukean eteläreunalla. Pohjoiskoilliseen viettävältä rinnepellolta, Isosalon rakennusten alapuolelta on löytynyt kvartseja verrattain laajalta alueelta. Maaperä on hiesumultaa/hiekkaa.

Ruokasalonharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Ruokasalonharju sijaitsee Kälviän Välikylässä, Hannijärvenojan eteläpuolella, ojasta noin 300 m. Kohde sijaitsee moreenimäen kivikkoisella itärinteellä ja sen äestetyllä laella. Paikalla on kaksi kiviröykkiötä, toinen mäen itäsivulla, toinen mäen laella. Röykkiöiden läpimitta vaihtelee 6-8 metrin välillä. Mäen laella sijaitseva röykkiö on äestyksessä pahoin tuhoutunut.
Mäen kivikkoisella laella voitiin tarkastuksessa 1991 poimia runsaasti kvartsia noin 50 x 50 metrin suuruiselta alueelta. Mahdollisesti laella on ollut painanteita, kodanpohjia tai soikeita valleja, jotka ovat olleet asunnonpohjia.

Ulvi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka on peltorinnettä Ulvin entisen talon ympäristössä. Paikalta on 60 metrin käyrän päältä löytynyt kvartsia, joista yksi on varma iskos. Maaperä on hienoa hiekkaa ja hiesua.
Paikka on asuinpaikaksi sopiva, idempänä Isosalon 47 asuinpaikka.

Rimpinevanharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikkoinen mäki, koillisrinne, äestetty maan pinta, mahdollisesti jatkuu tien alle?
Ei tarkastuskertomusta v.1991.
V. 2021 tarkastus: Rimpinevanharjun itä- ja koillisosassa oli tehty koneellista maanmuokkausta, jolloin maanpinta oli rikkoontunut. Alueella oli siellä täällä näkyvissä merkkejä kivikautisesta asuinpaikasta. Kokkolan seudun opiston arkeologian kurssilaisten kanssa selvitettiin asuinpaikka-alueen laajuutta syksyllä 2021 kulkemalla läpi laikutusjäljet ja merkitsemällä kepeillä havainto- ja löytöpaikat maastoon, joista otettiin koordinaatit (kts. alakohteet). Pääosin havainnot tehtiin vuonna 1991 tehtyjen asuinpaikkalöytöjen etelä- ja lounaispuoleiselta loivalta itään ja kaakkoon viettävältä rinteeltä. Löydöt koostuivat kvartsi-iskoksista sekä muutamasta kvartsiesineestä ja -ytimestä. Paikoin oli havaittavissa myös kulttuurikerrosta.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään.

Kämppäkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee soiden ympäröimällä moreeniharjanteella, Mustalammen ja Kämppärämeen välillä. Paikalla on asuinpainanne, sen vierellä raivattua "piha-aluetta" sekä pari mahdollista veneenvetouraa ja yksi venevalkama. Asuinpainanne on kooltaan 14 x 8 m ja noin 1,5 m syvä. Reunaa kiertää noin 2 m leveä valli, joka on ainakin osaksi ihmisen kasaama. Mahdollisesti kysymyksessä on alkujaan luonnon muovaama painanne, jota ihminen on parannellut tarkoituksiinsa. Kuopan pohjalle tehdystä koepistosta löytyi kvartsia (ei otettu talteen). Asuinkuopan länsipäässä on neliskanttinen kivipaasi, koko noin 90 x 50 x 50 cm, joka vaikuttaa kaatuneen pystyasennosta kyljelleen.
Kuopan länsipuolella on tasainen, raivattu alue, kooltaan noin 6 x 16 m. Tämän "piha-alueen" pohjoisreunasta lähtee kivikkoon raivattu noin 13 m pitkä polku, joka päättyy muinaiseen rantaan. Noin 30 m asuinpainanteen eteläpuolella on kolme matalaa 5-7 m pitkää ja noin 2 m leveää uraa, jotka ovat mahdollisia veneenvetouria. Asuinpainanteen pohjoispuolella on kaksi kivistä raivattua aluetta harjanteen laidassa, mahdollisia venevalkamia.
Kohteessa on tehty pienimuotoiset kaivaukset vuonna 2005 (ks. Tukimukset -välilehti).

Björkbacka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee viljelysmaalla, pohjoisrinteellä, Norpanjärven eteläpuolella.

Naurishuhtakangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Naurishuhtakangas sijaitsee Välikylässä, runsaat 3 km etelään Kälviänjoesta ja Välikylän koululta. Paikalla on kaksi löytökohtaa noin 100 m päässä toisistaan. Harjanteen kaakkoispäästä tieleikkauksesta ja sen takaa olevalta äestetyltä alueelta löytyi tarkastuksessa 1993 runsaasti kvartseja (löytökohta a). Iskoksia oli myös metsätien vieressä olevien hiekkakuoppien luoteispuolisessa reunassa. Maa on hiekkaista ja punertavaa. Vuoden 2022 tarkastuksessa hiekkakuopan reunat olivat kasvaneet umpeen, joten havaintoja löydöistä eikä maakerroksista voitu tehdä.
Löytökohta b sijaitsee edellisestä noin 100 m luoteeseen, saman harjanteen rinteellä, ylempänä. Kvartseja oli suhteellisen pienellä alalla. Tällä kohdalla on maastossa jonkinlainen tasanne. Punertavaa hiekkaa ei näkynyt. Vuoden 2022 tarkastuksessa tasanne paikannettiin, mutta vanhat äestysurat olivat kasvaneet umpeen eikä löytöjä havaittu. Tasanne on noin 5x4 metrin kokoinen matala painanne ylärinteessä kohdassa, josta kivikkoinen mäenlaki alkaa. Painanne erottuu heikosti maastossa.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään, alakohteessa ei käyty.

Hanijärvenoja (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kälviän Välikylän pohjoisosassa, Iso ja Pikku Hannijärven eteläpuolella, noin 230 m lounaaseen Pikku Hannijärven eteläpäästä. Paikalla on pitkä luode-kaakko -suuntainen moreeniharjanne.
Tarkastuksessa 1993 oli metsäautotien pohjoispuolisessa ojaleikkauksessa näkyvissä muuhun maastoon verrattuna vähäkivistä, vahvasti ruskeaa, ruosteen (?) värjäämää hiekkaa, jossa oli runsaasti kvartsi-iskoksia. Löytöjen pääasiallinen keräilyalue oli noin 40 m pituudelta tien suuntaisesti ja noin 20 m leveydeltä tieltä pohjoiseen päin. Ympäristö oli tarkastushetkellä äskettäin äestetty. Tien eteläpuolella ojassa löytöjä ei näkynyt.
Todennäköisesti tie on tuhonnut osan asuinpaikasta.

Hevosmäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka on pieni kumpare Vähäjoen mutkassa maantien pohjoispuolella, noin 50 m tieltä. Kumpareelta, sähkölinjan alta on löytynyt muutamia kvartsi-iskoksia. Korkeimman kohdan eteläpuolella on havaittu myös palaneita kiviä.

Hyötkorpi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka on hienohiekkainen pellon luoteiskulma, joka on muuta peltoa hiukan ylempänä. Kynnöspellolta, suunnilleen ladon ja luoteessa pellonkulmauksessa olevan tienpään väliltä on kerätty kvartseja noin 10-15 m leveältä ja 20 m pitkältä alalta. Tarkastuksessa 1993 pelto oli kyntämättä, eikä havaintoja voitu tehdä.
Asuinpaikaksi sopiva suojainen muinainen rantapaikka, ehkä verrattain pienialainen.

Hautamäki (315010059) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka on peltokumpare maantien ja Vähäjoen pohjoispuolella isomman peltoalueen kaakkoispäässä. Paikalta on kerätty kvartseja. Tarkastuksessa 1993 pelto oli heinällä, eikä havaintoja voitu tehdä. Paikka soveltuu kivikautiseksi asuinpaikaksi.

Myllykangas (315010060) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka on Vähäjokeen loivasti laskevaa rinnepeltoa, jonka yläosasta on kerätty kvartsia. Sijainniltaan sopiva kivikautiseksi asuinpaikaksi.

Pikku Hanijärvi N (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Pikku Hanijärven pohjoispuolella kivikkoisella mäenkumpareella. Kumpareen etelärinteeltä kerättiin tarkastuksessa 1993 pieneltä alueelta - ehkä joitain kymmeniä neliömetrejä- kvartsi-iskoksia hiekansekaisesta moreenimaasta. Paikka oli tarkastushetkellä äestetty äskettäin. Kohde verrattain pienialainen.
Lähistöllä kohde 56 Hanhijärvenoja.

Roskikangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Välikylässä, Hannijärven eteläpuolisessa metsämaastossa, metsäautotien eteläpuolella, tieltä noin 100-150 metriä. Harjanteen kärjen itäreunalla on laakea verrattain vähäkivinen usean kymmenen neliön suuruinen alue, jossa erottuu suurehko, selvärajainen kodanpohjapainanne. Maan pinta on rikottu äestyksessä ja rikkonaisissa urissa oli tarkastuskäynnillä 1993 mahdollista poimia runsaasti kvartseja. Kvartseja on löytynyt paikalta myös jonkin matkaa etelään.
Tarkastus 2019: Asumuspainanne on muodoltaan soikea/suorakaide, läpimitaltaan 13x7 m ja suunnaltaan pohjois-etelä. Painanne on melko laakea, mutta sen ympärysvallit ovat pitkillä sivuilla varsin korkeat ja leveät (leveys n.4-5 m). Sen sijaan päädyissä vallit ovat matalat ja vaatimattomat. Rakenne muistuttaa pientä päädyistä avointa jätinkirkkoa, mutta todennäköisesti kyseessä on kuitenkin isohkon asumuksen jäänteet. Tarkastuksessa tehtiin pieni koekuoppa painanteen keskelle. Siinä näytti olevan normaali podsolimaannos, jossa huuhtoutumiskerroksen paksuus oli noin 7cm. Rikastumiskerroksesta löytyi hyvin pientä luusilppua ja pari kvartsi-iskosta, joita ei otettu talteen. Painanteen lounaispuolella on tasainen matalan vallin ympäröimä alue, joka ei ole kuitenkaan kovin selkeä. Alueen koko on noin 7x10 metriä ja suunta lounas-koillinen. Syntyy vaikutelma, että asumuspainanteesta on ollut kulkuväylä tälle ”piha-alueelle”. Kummatkin rakenteet erottuvat hyvin lidar kartassa.

Kettuharju 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kettuharjun eteläosassa, hiekkaisella kaakkoisrinteellä, soranottoalueella.
Asuinpaikka on pääosin tuhoutunut soranotossa. Paikalla suoritettiin koekaivaukset vuonna 1995, joiden perusteella paikalla ei ole aihetta enää jatkotutkimuksiin.

Kiimakaari 2 (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Röykkiö sijaitsee Kiimakari -nimisen harjanteen itäosassa. Se sijaitsee harjun laella olevan pirunpellon itäpuolelle, noin 4 m sen reunasta. Latomuksen koko on 3,5 x 3,5 m ja korkeus noin 40 cm. Paikalta vievä traktoritie kulkee painanteineen yli latomuksen. Tuhoutunut?
V. 2021 tarkastuksessa todettiin, että röykkiö on suhteellisen hyvin säilynyt, vaikka sen yli on ajettu. Röykkiö on läpimitaltaan 4 m, 30-40 cm korkea ja sammaloitunut. Tarkastuksessa havaittiin myös toinen samanlainen röykkiö edellisestä n. 10 m länsi-lounaaseen. Röykkiön keskellä on matala kuopanne. Näiden kahden röykkiön väliin on rakennettu moderni hyvin näkyvä kivirakenne, jonkinlainen maamerkki. Sen korkeus on reilu metrin ja läpimitta pari metriä. Todennäköisesti molemmista röykkiöistä on otettu siihen kiviä.
Noin 200 metriä pohjoiseen sijaitsee Kiimakaari 1 (315 01 0017).

Järvelänkangas E/Kerisalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee hienohiekkaisella viljelysmaalla Järvelänkankaan itäpuolella, maantien etelä-länsipuolella. Löytöjä on saatu Kerisalon rakennuksista noin 100 m länsiluoteeseen, aina metsän reunaan saakka, sekä metsän reunaa seuraavana vyöhykkeenä muutaman metrin matkalla. Lisäksi noin 50 metrin päässä lounaaseen pellolla on toinen löytöalue.
Kerisalon kankaalta on löytynyt 1800-luvun lopulla myös tasataltta (KM 3724).
Kohde kuuluu ilmeisesti samaan asuinpaikkakompleksiin kuin Järvelänkankaan asuinpaikat 1-4.

Miekkakaarat (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Miekkakaarat (kaarat=hiekkaharjanteet) on laaja hiekkadyynialue suoalueiden keskellä Kälviän Honkiperällä, Lohtajan rajan tuntumassa, Miekkajärven pohjoispuolella. Alue on kumpuilevaa hiekkaista kangasmaastoa.
Kuluneelta maanpinnalta on vuonna 1993 löydetty kvartsia (KM 28611). Kankaalla on laajalla alueella näkyvissä pyöreitä, säännöllisenkokoisia ja muotoisia painanteita, kivikautisia kodanpohjia. Monessa on yksi tai kaksi matalampaa "oviaukkoa". Kaikkiaan painanteita on ainakin 60 kpl.
Lisäksi alueella on kaksi hyvin säilynyttä suurehkoa tervahautaa, joista toinen on tehty asumuspainanteen päälle.
Inventointi 2012:
Ympäristön kuvaus
Laaja hiekkadyynialue suoalueen keskellä ja Miekkajärven luoteispuolella. Kumpuileva kuiva mäntykangas, aluskasvillisuus pääosin jäkälää, lisäksi sammalta kanervaa ja puolukkaa. Alueen eteläosassa on 2,5 ha avohakkuualue.
Kohteen kuvaus
Laajan hiekkadyynin eteläosassa kartoitettiin 12 ha:n alueella yht. 109 asumuspainannetta. Painanteet sijaitsevat hieman aaltoilevalla loivasti etelään viettävällä hiekka-alueella korkeusvyöhykkeellä 61 - 63 m, joka muodosti merenrantavaiheessa kolmiomaisen niemekkeen. Painanteet sijaitsevat sekä lounais-koillissuuntaisissa (alueen kaakkoisreunassa) että kaakko-luodesuuntaisissa jonoissa (lounaisreunalla). Osassa jonoissa on 5 – 8 painannetta, monesti painanteet ovat niin tiheässä rykelmässä, että jonojen erottaminen on vaikeaa. Enimmäkseen soikeiden painanteiden koko vaihtelee n. 7 x 5 metristä 12 x 16 metriin. Alueen keskiosassa korkeimmalla nyppylällä on melkein suorakaiteen muotoinen kaksiosainen painanne, jonka mitat ovat 22 x 12 m.
Suuri osa painanteista kyettiin kartoittamaan melko tarkasti lidaraineiston avulla (77 kpl), muiden sijainnista on GPS-pistetieto 32 kpl). Lisäksi löytyi lidaraineiston avulla kaksi painannetta, joita maastoinventoinnissa ei havaittu.
Vuonna 2016 tarkastettiin asuinpaikan reuna-alueita ja havaittiin kaksi aluetta, joilla on lisää asumuspainanteita: 1) pohjoisessa vanhan hiekkakuopan eteläreunalla ja 2) luoteessa jatkona painannerivistölle siinä suunnassa. Nämä ennestään rekisteröimättömät painanteet on dokumentoitu alakohteina.
Kohteessa on toteutettu vuosina 2016-20 yleisökaivauksia, joissa on tutkittu asumuspainanteita ja niiden ympäristtöä. Löytöaineistona on saatu mm. Pöljän keramiikkaa ja tyypillistä/myöhäistä kampakeramiikkaa. Kohteesta on saatu kaksi radiohiiliajoitusta, kampekeramiikan karstasta 4926±38 BP (Ua-61742) ja Pöljän keramiikan yhteydestä löytyneestä palaneesta hylkeenluusta 4155±29 BP (Ua-58287). Jälkimmäisen ajoituksen perusteella kohde on ollut käytössä vielä 2850-2650 eaa. aikoihin, jolloin ranta oli siirtynyt jo noin parin kilometrin päähän,

Pahanportaanräme (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Pahanportaanräme sijaitsee Kälviän Honkiperällä, noin 700 m Lohtajan-Kälviän rajasta etelään, Lehdonjärven ja Miekkajärven välisessä maastossa. Pahanportaanräme on varsin tasainen nevojen ympäröimä hiekkaharjanne.
Kohteesta tunnetaan useita kivikautisia asuinpainanteita, joskin joukossa on myös luontaisia painanteita ja tervahautoja. Painanteet sijaitsevat muinaisrantojen suuntaisissa riveissä. Asumuspainanteiden läpimitta on noin 7-10 metriä ja muoto on pyöreä tai soikea. Muutamissa painanteissa erottuu ympärysvallissa syvennyksiä, jotka saattavat olla jäänteitä kulkuaukoista.
Lisäksi asuinpaikkalöytöjä on saatu metsäautotien leikkauksesta, jossa on havaittu myös punaista maata noin 10-14 cm turpeen alapuolella.
Kohteessa on tehty koekaivauksia vuosina 2002 ja 2003. Keramiikkalöydöt vahvistavat oletusta, että asuinpaikka ajoittuu tyypillisen kampakeramiikan ja myöhäiskampakeramiikan vaihteeseen.
Vuoden 2012 kulttuuriperintöinventoinnissa (KMO) tarkasteltiin vain asuinpaikan valtion mailla olevaa osaa.
Kohde tarkastettiin vuonna 2016, jolloin havaittiin ennestään tuntemattomia asumuspainanteita sekä kohteen etelä- että pohjoispäässä. Ennestään tuntemattomia painanteita on dokumentoitu kahdeksan kappaletta.

Tressunharju (Asuinpaikat)
Historiallinen; Jätinkirkko sijaitsee kangassaarekkeen laella Köyrisenharjun pohjoiskärjen tuntumassa lähellä Kruunupyyn rajaa. Köyrisenharju jatkuu tästä muutaman kilometrin etelään Ullavanjoen eteläpuolelle ja siitä Bläckisåsen/Pläkkisenharjun nimisenä Kaustiselle saakka yhteensä noin 7 km pitkänä harjujaksona. Harjulta tunnetaan runsaasti kivikautisia asumuspainannekohteita.
Jätinkirkko on soikea ja pitkänomainen, kulmistaan pyöristynyt vallimuodostelma, joka sijaitsee luode-kaakko suunnassa mäenharjanteen eteläosassa. Jätinkirkon koko on noin 40x18 m. Rakennelman etelä-kaakkoisosassa on mahdollisesti toinen pieni jätinkirkko tai painanne erillisenä "osastona".
Vallimuodostelma on paksun sammalkerroksen peitossa. Ympärysvallien sisäpuolella maa vaikuttaa tasaiselta, ja mahdollisesti sitä on raivattu. Vallissa on useampia matalampia aukkokohtia.
Välittömästi jätinkirkon eteläpuolella rinteessä on tervahauta (kts. alakohde 1).
Jätinkirkosta n. 200m luoteeseen alempana niemen kärjessä sijaitsee vierekkäin kaksi mahdollista asumuspainannetta. (kts. alakohde 2)

Rahkalampinkangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ruotsalan takamailla, Mustalammen lounaispuolelle päättyvän metsätien päästä noin 1,1 km eteläkaakkoon.
Suomaaston lounaiskulmassa, jossa maasto muuttuu kuivaksi on soikea asumuspainanne, jonka ympärillä on kivivalli. Asumuspainanteen koko on 9 x 6 m ja syvyys 80-100 cm. Valli on kasattu vaihtelevan kokoisista kivistä ja sen leveys on 1-2 m.

Rahkalampinkangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ruotsalan takamailla, Mustalammin lounaispuolelle päättyvän metsäautotien päästä noin 1,4 km eteläkaakkoon.
Moreeniharjanteella lähellä suon reunaa on soikeapohjainen painanne, jonka ympärillä on matala kivivalli. Se koostuu isoista maakivistä ja ilmeisesti painanteesta nostetuista erikokoisista kivistä. Painanteen mitat keskellä ovat 10 x 7 m ja syvyys noin 1 metri. Vallin leveys on 1,5-2 m. Soikean pohjan lounaispäässä on kivipaasi kooltaan 120 x 70 x 40 cm.

Pikkuniitunharju (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kälviän kaakkoisosassa, Kokkolan/Kaarlelan rajalta noin 1,4 km koilliseen. Pikkuniitunharju on Pikku Ristinevan kaakkoispuolella oleva pohjoisluode-eteläkaakko -suuntainen, pitkänomainen niemeke, jonka länsireunalla kivikkoisen moreeniharjanteen alaosassa on kivettömämpää tasannetta ja sillä 1-2 säännöllisen näköistä painannetta.
Tarkastusajankohtana 1998 mäeltä oli hakattu puusto ja maanpinta oli äestetty, jolloin näkyviin oli tullut sekä kvartseja että muutamassa kohdassa mustaa maata ja kuonaa.
Kvartsit voivat liittyä painanteisiin; kuona ja hiili/musta maa ehkä yhteen painanteista.
Kysymys voi olla kivikautisesta asuinpaikasta, jolla on mahdollisesti myöhemmin pelkistetty rautaa suomalmista.
Vuoden 2020 tarkastuksessa kohteesta voitiin todeta yksi selkeä painanne, joka oli muodoltaan säännöllisen pyöreä ja läpimitaltaan noin 4 metriä. Painanteen sijaintitiedot pitävät paikkaansa.

Kylmänperänharju 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Kälviän kaakkoisosassa, metsäalueella, Hillin Pajalan taloista noin 2,4 km etelään, Kälviänjoelta noin 5 km etelään.
Kallioisella metsäalueella, jonka ympärillä on laajoja soita, on kalliopohjalle rakennettu, osaksi isojen maakivien väliin selvä uuni tai kiuas. Suuaukko on osaksi romahtanut, mutta muuten varsin hyväkuntoisen näköinen. Sammaloitunut ja jäkälän peittämä. Mitään rakennukseen tms. viittaavaa ei lähistöllä ole havaittavissa.
Uunia ei paikkakunnalla tunnettu. Rakennelmasta ilmoitti Antti Saari Ullavalta.

Jättiläiskangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kälviän kaakkoisosassa, noin 500 m koilliseen Kannusjärvestä ja 200 m lounaaseen Lintukankaan metsäautotiestä. Kivikkoisen kankaan laella on luode-kaakko -suuntainen luonnonkivikko, ns. pirunpelto. Kivikossa on kymmenen selvärajaista, lähes tasakokoista kuoppaa, sekä muutamia epäselvempiä ja pienempiä kuoppia. Kuoppien koko vaihtelee 2-4 m läpimittaisten välillä, muoto on pyöreä tai hiukan soikea ja syvyys 0,3-1 m.
Kuopat ovat ns. rakkakuoppia, ihmisen tekemiä ja käytetty mahdollisesti säilytyskuoppina. Niiden ikä on tuntematon.

Iivari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Haapasalon metsäautotien kaakkoispuolella, Korpijärvestä noin 500 m koilliseen ja Iivarin talosta noin 60 m kaakkoon. Kivikkoisen kangassaarekkeen eteläreunassa on kaksi kiviröykkiötä, joista molemmat ovat lautasäkeen rikkomia. Ne sijaitsevat 30 metrin päässä toisistaan. Röykkiöiden läpimitta on 2-2,5 m; kivet ovat suhteellisen isoja. Ikä ja tarkoitus tuntemattomia.

Kannusjärvi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee kivikkoisella kankaalla Kannusjärvestä noin 400 m pohjoiseen ja noin 300 m Lintukankaan metsäautotieltä etelään. Mäntykankaalla itä-koilliseen pistävässä niemekkeessä olevassa pirunpellossa on rivissä kuoppia, joista kuusi on lähes tasakokoista. Niiden läpimitta on 2,5-3 m ja syvyys 30-50 cm. Muodoltaan ne ovat pyöreitä. Lisäksi kivikossa on muutamia pienempiä kuopanteita.

Pikku-Köyrisensaaret (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee pienellä kivikkoisella kangassaarekkeella Kiimanevan keskellä, Iso-Köyrisenjärvestä noin 1400 m itään ja Kannusjärvestä noin 800 m länteen. Saarekkeen koillisosassa on noin 50 m läpimittainen pirunpelto, jonka keskellä on kaksi noin 3 m läpimittaista kuoppaa vierekkäin. Mahdollisesti kysymyksessä saattaa olla myös yksi iso, väliseinällinen kuoppa(?). Kuoppien syvyys on lähes 1 m. Kuopista noin 10 m itään on kaksi noin 0,5 m läpimittaista kuoppaa, jotka koostuvat huomattavasti pienemmistä kivistä kuin edelliset. Niiden reunat vaikuttavat paikoin ladotuilta.

Kangaskoski (315010091) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavanjoen pohjoispuolella, noin 400 m Haapasalon metsäautotien päästä länsiluoteeseen. Metsäisen kankaan kaakkoisrinteellä on kolme asumuspainanteeksi määritettyä muodostumaa:
1) 6 x 5 m, soikea, syvyys noin 20 cm, heikosti erottuva
2) 4 x 2,5 m, suorakaiteen muotoinen, syvyys 50-60 cm
3) 5 x 4 m, soikea, syvyys 40-50 cm, painanteessa kasvaa kaksi kuusta.
Painanteeseen 1 tehdyssä koepistossa havaittiin punaruskeaa maata/kulttuurimaata ja löytöjä. Painanteessa 2 hiekka oli edellistä hienompaa, ruskeaa maata oli samoin näkyvissä, mutta ei löytöjä.

Jokikorpi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Haapasalon metsäautotien päästä 800 m luoteeseen, Ullavanjoesta noin 100 m pohjoiseen. Metsäisen kankaan lounaisrinteessä on kaksi pystykiveä. Toinen on noin 1 m korkea, alhaalta noin 1 m leveä, ylös kapeneva ja paksuudeltaan noin 40 cm. Kivi on tuettu sammalen alla olevilla pienemmillä kivillä. Noin 40 m lounaaseen alempana rinteessä on toinen mahdollinen pystykivi. Kyseessä on sammalen sisässä oleva liuskelohkare, jonka tylppä pää törröttää sammalmättään päällä. Kivi on osaksi rapautunut; mahdollisesti luonnonmuodostuma.
Kivet voivat olla jonkinlaisia raja- tms. merkkejä, tai sitten molemmatkin voivat olla luonnonmuodostumia(?).

Kiimanevan Hautakangas (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lintukankaalta Köyriselle vievän metsätien lähellä, Iso-Köyrisenjärvestä noin 1700 m koilliseen ja metsäautotieltä itään noin 700 m. Paikka sijaitsee kangassaarekkeella, jossa maa on kivikkoista. Sen korkeimmalla kohdalla on päänkokoisista kivistä tehty kehävalli, jonka leveys on noin 1,5-2,5 m. Vallin sisäpuolinen alue on varsin tasainen, kooltaan 6 x 3 m. Vallin suunta on luode-kaakko. Sen itäreunassa on noin 2 m läpimittainen kuoppa ja kaakkoispäädyssä laakea noin 1 m läpimittainen kuoppa. Ulkopuolella vallia myös kuoppia.
Vuoden 2023 inventoinnissa todettiin, että kohteen ympärillä on nykyään laaja hakkuuaukea, mutta kangassaarekkeen laen rakka-alue, jolla jätinkirkko sijaitsee, on säästetty hakkuilta ja kohde on entisellään.

Tuohikorvenharju (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ullavanjoen eteläpuolella, Ullavan ja Kälviän rajan tuntumassa, Ruhkalammesta noin 1 km itäkaakkoon, noin 1600 m Vähälän taloista etelä-lounaaseen. Kapealla luode-kaakko -suuntaisella harjulla, sen kaakkoispäässä on pirunpeltoa, jonka kaakkoispuolella, loivassa kivikkorinteessä on pyöreä, sammaloitunut röykkiö. Sen läpimitta on noin 4 m ja korkeus noin 0,5 m. Röykkiön keskellä on kraatterimainen painanne. Pirunpellossa, röykkiöstä noin 30 m luoteeseen on noin 10 x 3 m kokoinen laakea painanne ja muutamia epämääräisiä kuoppia.

Hautakangas 2 (315010097) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Haapasalon taloista noin 1,5 km itään, Ullavantiestä 2 km kaakkoon. Paikalta noin 50 m länteen on metsäautotie, idässä noin 100 m päässä on Kälviän ja Ullavan kunnanraja. Kivikkoisessa kangasmaastossa on pohjoisrinteessä kuoppa, jonka seinämät on tiiviisti ladottu kivistä. Kiveys on U:n muotoinen ja aukeaa rinteeseen eli pohjoiseen. Kuopan pohjan maa on hiekkaa. Kuopan itäisen reunakiveyksen päällä on kaksi kookasta pystykiveä. Kuopasta noin 30 m kaakkoon on noin 0,5 m korkea pystykivi, joka on tuettu paikalleen.
Latomuksen/asumuksenpohjan ja pystykivien tarkoitus ja ikä ovat tuntemattomat. Paikkaan ei tiedetä liittyvän perimätietoa. Kysymys voisi olla esim. terva- tai hiilihaudan polttamiseen liittyvä asumus(?), vrt. paikannimi Hautakangas.

Yli-Lesti/Anttila (Asuinpaikat)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee Lestijärven etelä-kaakkoisrannalla, järveen etelästä laskevan Lehtosenjoen mutkan etelärannalla, sillan korvassa ja viljelystien molemmin puolin. Maasto viettää jyrkästi pohjoiseen kohti jokea. Löytöpaikat ovat tien molemmin puolin olevien pienten hiekkakuoppien alueilla.
Paikalta on löytynyt vuonna 1966 pronssinen keihäänkärki (KM 17032). Paikalla on tehty kaivauksia vuosina 1966 ja 1967, jolloin löytöinä on saatu kvartsia ja asuinpaikkalöytöjä. Asuinpaikan tarkempi laajuus on tuntematon.
Vuoden 1966 tarkastuksessa todettiin hiekkakuopan reunassa kaksi kuoppaliesirakennetta. Niitä on ollut kaikkiaan neljä, mutta kaksi on tuhoutunut soranotossa. Kuopan reunoilta löydettiin myös kvartsi-iskoksia. Vuoden 2020 tarkastuksessa vanha sorakuoppa ja liesien ja kvartsi-iskosten löytöpaikat pystyttiin paikantamaan vanhan tutkimusraportin avulla.

Mustikankylä/Valkeinen W (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee Valkeisenjärven länsirannalla, luode-kaakko suuntaisen harjanteen kaakkoispäässä, polun varrella, sen itäpuolella, noin 30 metrin päässä vanhasta tervahaudasta. Röykkön koko on noin 1,5 -2 metriä läpimitattuna.
Lisäksi Pauli Salonen on ilmoittanut tämän kiukaan lähimaastossa sijaitsevista epämääräisistä kivikasoista (4-6 kpl), joista osan laikkuri on hajoittanut.
Vuoden 2023 tarkastuksessa em. kiuasta ja kivikasoja ei voitu paikallistaa paksun lumipeitteen takia. Sen sijaan iso tervahauta erottui maastossa (alakohde). Tervahaudan koko läpimitta on noin 20 metriä ja käytävämäinen halssi suuntautuu koilliseen kohti järveä. Tervahaudan päältä läheltä halssia on kaatunut myrskyssä kolme jykevää puuta, joiden juuret ovat vahingoittaneet tervahaudan rakenteita. Tervahaudasta noin 20 metriä kaakkoon on noin 8x5 metrin läpimittainen soikea painanne, mikä näkyy myös lidarkartassa. Lumipeitteen vuoksi painanteen funktio jäi arvoitukseksi.
Kohde vaatii uuden maastotarkastuksen lumettomaan aikaan.

Kirkonkylä/Siltala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Siltalan tila sijaitsee Lestijärven kirkon ja pappilan välillä virtaavan Pappilanpuron luoteisrannalla. Tilan mailta on löytynyt reiällinen kiviesine sekä terästä hiottu taltta/kirves (esineet Lestijärven museossa). Löytöpaikat ovat jossakin rakennusten lähellä. Vuoden 1982 inventoinnissa ulkorakennusten lounaispuolisesta perunamaasta, noin 15-20 metriä rakennuksista, löytyi kvartsi-iskoksia (KM 21607). Löytöpaikka on loivasti länteen ja lounaaseen viettävää hiekkamultapeltoa.

Kirkonkylä/Kusiaisneva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lestijärvi-Toholampi ja Halsua-Reisjärvi -teiden risteyksestä 1250 metriä luoteeseen. Hiekkakuopan koillispuolella olevalta metsätieltä on löydetty huonolaatuisia kvartsi-iskoksia. Hiekkakuopan leikkauksissa ei näkynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Maaperä on hiekkaa. Kohteen luonne on epävarma.

Jääskänniemi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Vähä-Valvatti-järven kaakkoisrannalla; matalilla ja soisilla rannoilla Jääskänniemi erottuu ympäristöään korkeampana. Koko niemen alueella, noin 350 x 200 metrin laajuudella on aitausmaisia kivilatomuksia ja röykkiöitä; röykkiöt ovat yleensä yhteydessä latomuksiin. Kaiken kaikkiaan kiviaitalatomukset muodostavat niemessä neljä selvää aluetta. Ainakin kahden kiviaita-alueen sisällä on havaittavissa selvä rakennuksen pohja, joista toisessa on myös selvä kiuasrakennelma.
Latomukset on kartoitettu vuonna 1896 julkaistussa Pietarsaaren kihlakunnan suomenkielisen osan muinaismuistoja koskevassa kihlakuntakertomuksessa (E. Takala 1896, 105-106). Vuoden 1987 inventointiraportissa on tarkka selostus alueesta ja kivirakennelmien nykytilasta sekä uudempi karttaversio.
Paikalla ei ole tehty kaivaustutkimuksia, eivätkä rakennelmien ikä tai paikan luonne ole tarkemmin tunnettuja. Jääskänniemi on mainittu myös kirkkomaana ja kirkon paikkana.

Kirkonkylä/Pikku-Kannus (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lestijärven rannalla, rannasta noin 25 metriä lounaaseen, Pikku-Kannus -nimisen huvilakylän kohdalla, männikkökankaalla. Muinaisjäännösalue sijaitsee korkean muinaisen rantatörmän yläpuolella. Maaperä on hiekkaa. Vuoden 1982 inventoinnissa löytyi vanhan viljelysmaan alueelta, aukealta noin 15 x 15 metrin alalta muutamia kvartseja ja palanutta luuta. Löytökohdan maasto oli hiekkapohjaista männikkökangasta, jossa rinne viettää koilliseen.
Vuoden 2007 inventoinnissa todettiin, että alueella oleva vanha pelto (mitat n. 30 x 10 m), on pintakasvillisuuden perusteella jäänyt pois käytöstä vähintään useita vuosikymmeniä sitten. Koepistoista löytyi noin 80 m pitkältä ja 15-20 m leveältä alueelta 5–15 cm vahvuinen nokinen tummanharmaa kulttuurikerros, jossa oli palaneita kiviä, hiiltä ja kivimurskaa. Pellon kohdalla kulttuurikerros peltokerroksen alla oli ohuempi. Kulttuurikerros ulottui aivan törmän reunalle saakka. Sen väri ja koostumus viittaavat enemmän varhaismetallikautiseen kuin kivikautiseen asuinpaikkaan.
Lähistöllä Jokitalo/Sammalisniemi A ja B kivikautiset löytöpaikat.

Mustikankylä/Valkeinen NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Valkeisenjärven luoteisrannalla, Lestijärvi-Kinnula maantien lounaispuolella. Vuoden 1982 inventoinnissa löytyi järven luoteispohjukasta, rantaviivasta noin 25 metriä, hiekkakumpareen lounaispäästä sädekiviliuskeinen pieni taltta sekä kvartsi-iskoksia. Löydöt ovat noin 10 metrin alalta. Löytöpaikalla oli näkyvissä myös rapautuneita kiviä hajallaan. Maaperä on lähes lentohiekkaa.
Vuoden 1987 inventoinnissa käytiin läpi noin 60 metriä ranta-aluetta. Tutkitun alueen länsipää muodosti selvän terassimuodostuman, jossa löytömateriaali oli hajallaan. Löytöinä saatiin kvartsi-iskoksia.
Inventoinnissa 2013 havaittiin harjanteen korkeimmassa jaksossa 50 m:n matkalla neljä keskittymää palaneita kiviä, ja hajallaan palaneita kiviä sekä kvartsi-iskoksia. Asuinpaikan pinta-ala on noin 500 m2.

Yli-Lesti/Jokela (Asuinpaikat)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee Lehtosenjoen luoteisrannalla, Yli-lestin koululta noin 800 m itään. Paikalta on 1950-luvulla löytynyt kourutaltta (KM 21730) Jokelan tilan rakennuksista 200 metriä koilliseen. Taltan löytöpaikan lähelä viljelysmaan ylä-/lounaisreunasta ojaleikkauksesta havaittiin vuoden 1982 inventoinnissa noin 40 metrin matkalla palanutta luuta, palaneita kiviä ja useita kuoppalieden "hahmoja" sekä punaiseksi palanutta hiekkaa. Ojaleikkauksen lounaispuolella on viljelysmaan ja Anttilan tilalle vievän tien välillä maakaista, jossa männikössä näkyi kaksi laakeaa painannetta, läpimitaltaan noin 2-3 metriä.
Tarkastus 2021: Kohteet Jokela ja Anttila W kuuluvat todennäköisesti samaa asuinpaikkaan. Vuoden 1982 inventoinnissa löydetyt painanteet näkyvät edelleen maastossa ja on lisätty tähän alakohteina. Vuoden 1987 inventoinnissa kohde Jokela on merkitty tästä n. 300 m lounaaseen peltoalueelle (kts. alakohde). Tuolloin tutkittiin 50x30 kokoista kynnettyä peltosarkaa, jolta tehtiin asuinpaikkalöytöjä.
Anttilan pronssikautinen asuinpaikka (421 01 0001) sijaitsee vain noin 200 metrin päässä kaakossa, joen vastakkaisella rannalla, samalla korkeudella.

Yli-Lesti/Välivainio (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijärven kaakkoisrannalla, Välivainionlahden pohjukan ja Lestijärvi-Reisjärvi -maantien välillä, luode-kaakko suuntaisen harjun lounaisrinteellä. Paikalla on noin 30-40 pyöreää, pitkänomaista tai kolmion muotoista kiviröykkiötä. Ne on koottu sekakokoisista vierinkivistä. Pienimmät röykkiöt ovat noin 1 metrin läpimittaisia, suurimpien ollessa 8 metriä. Pitkänomaiset ovat kooltaan 2-3 x 5-8 metriä. Röykkiöt ovat enimmäkseen sammaloituneita, muutamia on kaiveltu. Maaperä on kivikkoista ja runsaan aluskasvillisuuden peittämää. Vuonna 1982 paikalla kasvoi tiheä vanha havumetsä.
Kohde tarkastettiin vuonna 2023 ja röykkiöt kartoitettiin. Niitä paikannettiin kaiken kaikkiaan 33 kpl. Osa röykkiöistä on hyvin pieniä ja vaikeasti havaittavissa, joten niitä voi olla enemmänkin. Alueella kasvaa paikoin hyvin tiheästi kuusivaltaista puustoa ja pensaikkoa, mikä vaikeutti havaintojen tekoa. Röykkiöiden ajoitus ja funktio on tuntematon, mutta ne lienevät historialliselta ajalta. Paikannetut röykkiöt on merkitty alakohteiksi.

Niemenkylä/Heinosenkangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Niemenkylässä, Hirvisen tilan maalla Lohiniemen tyvessä on hajoitettu röykkiö. Mahdollisesti Takala mainitsee röykkiön jo vuonna 1896; hänen mukaansa Heinosenlahti-nimisessä paikassa, noin 10 metriä rannasta on hajoitettu röykkiö, jonka läpimitta oli tuolloin noin 3 metriä.

Kirkonkylä/Änäkkälä (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijärvi-Kinnula -maantien lounaispuolella, tiestä 120 metriä lounaaseen. Vastakkaisella puolella tietä on Änäkkkälän kirkon muistomerkki, jolta röykkiölle on 150 metriä länsilounaaseen. Röykkiö sijaitsee viljelysmaahan pistävän metsäniemekkeen tyvessä, tasaisella hiekkakankaalla. Röykkiön läpimitta on noin 3-4 metriä, korkeus 0,5 metriä.

Järventausta/Keskitalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Keskitalon tila sijaitsee Lestijärven Kiiskilänlahden koillisrannalla, loivan harjun rinteellä järven ja metsän välillä. Pellosta on 1960-luvulla löytynyt reikäkivi, joka on maanomistajan hallussa. Reikäkivi on suppiloreikäinen ja halkaisijaltaan 13 cm. Vuoden 1987 inventoinnissa pellosta löytyi kvartsia, mm. muutama kaavin. Pääosa löydöistä tuli pellon yläosasta.
Asuinpaikka liittynee Kiiskisen tilan asuinpaikkaan (421 01 0040).

Järventausta/Kiiskinen A (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kiiskilänlahden koillisrannalla, Järventaustassa. Tilan rakennusten ympäriltä on löytynyt eri aikoina kaksi "kokonaan hiottua reikäkiveä", joista toinen on tilan omistajan hallussa, toinen on lahjoitettu pois. Vuoden 1987 inventoinnissa tilan pelloilta saatiin löytöinä mm. kvartsikaapimia ja -iskoksia, liipan katkelma ja tuluspii. Lisäksi pellon ja metsän reunaan kaivetun ojan profiilissa oli havaittavissa palaneita kiviä ja tummaa maata; mahdollinen tulisija.
Asuinpaikka liittynee Keskisen tilan löytöalueeseen (421 01 0039).

Järventausta/Kiiskinen B (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijärven Kiiskilänlahden koillisrannalla, Järventaustassa. Kiiskisen tilan itäosassa, asuinrakennuksesta 140 metrin päässä, metsän reunassa on neljä matalaa, turpeen peittämää kiviröykkiötä. Ne sijaitsevat toisiinsa nähden lounais-koillislinjassa vierekkäin. Kooltaan röykkiöt ovat noin 1-2 metrin läpimittaisia, osa rajoiltaan epäselviä, osa pengottuja. Röykkiöiden ikä ja tarkoitus ovat tuntemattomia; mahdollisesti ne liittyvät viljelyyn/raivaukseen.

Niemelä (421010042) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Niemelän tilan maalla, Lestijärven rannasta noin 150 metriä, metsämaalla. Maasto viettää loivasti järveen röykkiöalueen ollessa lähes niemen korkeimmalla selänteellä. Röykkiöt sijoittuvat mökkiteiden risteysalueelle ja mökkitien varteen, noin 40 x 30 metrin alueelle. Kaikkiaan paikalla on 12 röykkiötä, joista osa on tuhoutuneita. Säilyneiden röykkiöiden läpimitta on noin 2-8 metrin välillä, muutamissa on reunalla tai keskellä maakivi, silmäkivi, jonka ympärille kivet on koottu.
Inventointikertomuksessa on alueesta tarkempi kartta.

Jokitalo/Sammalisniemi A (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijärven Sammalisniemessä, viljelysmaalla, noin 200 metriä järven rannasta lounaaseen. paikalta on vuoden 1987 inventoinnissa löytynyt hiekkaisen pellon yläreunasta, läheltä metsän reunaa, noin 10 x 10 metrin alalta tuluspiitä, iskoksia sekä palanutta luuta. Inventoinnin yhteydessä oli siellä täällä näkyvissä myös hiiltä ja palaneita kiviä.
Inventoinnissa 2007 koko pelto oli sängellä, eikä pintahavaintojen teko ollut mahdollista. Koepistoissa havaittiin noin 20 cm vahva multakerros ja sen alla puhdasta mineraalimaata. Muinaisjäännöksen rajoittaminen pelto-alueella ei ollut mahdollista. Pellon ympäristössä tehdyt koekuopat osoittivat, ettei muinaisjäännösalue ulotu peltoalueen ulkopuolelle. Pellon etelä- ja pohjoispuolella on säilynyt muinaistörmä, peltoalueella se on tuhoutunut. Törmä on todennäköisesti muodostanut asuinpaikan koillisrajan.

Yli-Lesti/Harjula (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lestijärven etelärannalla, Yli-Lestin kylässä, Lehtosenjoen tuntumassa, harjun alaosassa. Löydöt (hiotun kiviesineen katkelma, kivilaji- ja kvartsi-iskoksia sekä myöhäisen ajan tiiltä?) ovat viljelysmaalta. Kohteen laajuus ei ole tiedossa.

Yli-Lesti/Uusipaikka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lehtosenjokeen laskevan puron varrella. Maanomistaja on löytänyt pellolta, päärakennuksen luoteispuolelta kiviä, joita ei kuitenkaan voitu luetella esihistoriallisina esineinä. KM 23962:1 on taltan teelmä; se on löytynyt pellosta, kosken yläpuolelta. Kohteen asuinpaikkaluonne on epävarma.

Yli-Lesti/Puroaho (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijärven etelärannalla, Lehtosenjokeen laskevan puron varrella, Puroahon tilan maalla. Vuoden 1987 inventoinnissa saatiin kynnöspellosta löytöjä, muutamia kvartseja. Alue sijaitsee loivasti puroon viettävässä rinteessä. Paikka on epävarma.

Yli-Lesti/Kasalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Paikka sijaitsee Kasalankankaalla, Lestijärveltä Kinnulaan menevän maantien molemmin puolin, järvestä noin 2,5 km eteläkaakkoon. Kangasmaastossa, noin 170 ha suuruisella alueella on Oulun yliopisto kartoittanut toistaiseksi yli 320 painannetta. Suurin osa kuopista on 300-500 metriä pitkissä jonoissa, joiden päissä on lyhyempi poikittaisjono. Pintahavaintojen mukaan (maanpinta rikkoutunut) kuoppien sisällä ja valleissa on yhtä paksu huuhtoutumiskerros kuin ympäristössä; tämä viittaisi esihistorialliseen ikään. Alueesta osa on vielä kartoittamatta.
Pyyntikuoppa-alue on kartoitettu vuonna 2007 (Hans-Peter Schulz/Osuuskunta Paunet). Sen mukaan Kasalankankaan kuopat voidaan jakaa kolmeen ryhmään. Ryhmä A:n kuopat ovat läpimitaltaan 3-4,5 metriä ja matalahkoja, niissä on paksu huuhtoutumiskerros. Ryhmä B:n kuopat ovat hieman pienempiä ja profiililtaan jyrkempiä ja niissä huuhtoutumiskerros on selvästi ohuempi. Ryhmän C kuopat ovat eri muotoisia ja jyrkkäreunaisia, ei huuhtoutumiskerrosta. Kohteen A ja B kuopat on tulkittu pyyntikuopiksi ja ne muodostavat pääosin pitkiä jonoja. Ryhmän A kuoppajonot ovat todennäköisesti esihistoriallisia. On mahdollista, että ne liittyvät Yli-Lestin Anttilan pronssikautiseen asuinpaikkaan. Ryhmän B pyyntikuopat ovat mahdollisesti historialliselta ajalta. Kuoppia kartoitettiin yhteensä 396 kpl, joista 147 luokiteltiin ryhmään A ja 234 ryhmään B kuuluviksi. Pyyntikuopiksi tulkittuja kuoppia on siis yhteensä 381 noin 2 km pitkällä harjuosuudella.
Vuoden 2020 maastokatselmuksen havainnot tukevat edellä esitettyjä vuoden 2007 kartoituksen tuloksia. Paikallisten henkilöiden tietojen mukaan Kasalankankaalla on nostettu tervaskantoja joskus 1900-luvun alkupuoliskolla, joten ryhmän C kuopat liittyvät todennäköisesti tähän toimintaan.

Yli-Lesti/Anttila W (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lehtosenjoen länsipuolella, joesta noin 100 m päässä, Lestijärvi-Kinnula tiestä noin 500 m pohjoiseen, Lestijärven eteläpuolella. Paikka on hiekkamaata pellon ja kangasmetsän reunassa. Ojanleikkauksesta löytö (kvartsia) ja palaneita kiviä noin 40 metrin matkalta.
Kohde Lestijärvi 412 01 0027 sijaitsee noin 300 metriä länteen.

Rajakallio (429010001) (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kaikkiaan kalliolla on ollut viisi pientä, noin 1,5-2 metrin läpimittaista kiviröykkiötä kalliorotkojen päälle kasattuina. Tarkastuksessa vuonna 1947 kaikissa röykkiönjäännöksissä todettiin runsaasti pientä palanutta luusilppua. Talteen saatiin rautakautista esineistöä, pronssinen rannerengas sekä pronssisormus ja palanutta luuta. Röykkiöt entistettiin mahdollisuuksien mukaan vuonna 1947. Vuoden 1984 inventoinnissa röykkiöistä kolme oli havaittavissa.
Vuoden 2020 tarkastuksessa Rajakalliolla todettiin neljä röykkiöitä. Röykkiö 1 (pääkohde) sijaitsee kallioalueen pohjoisosassa. Se on läpimitaltaan noin 3 metriä ja matala. Röykkiöt 2-4 on merkitty alakohteiksi. Röykkiöt sijaitsevat kalliolla Houraatinmäen ulkoilualueella kuntoilureittien läheisyydessä. Ulkoilualueen alkupäässä on Aikamatka-hankkeen pystyttämä opastaulu.

Ohtakari (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Perämeren rannikolla, Vattajanniemen luoteispuolella olevalla Ohtakarin saarella on kaksi jatulintarhaa. Jatulintarha A) sijaitsee saaren korkeimmalla kohdalla, somerikolla, saarella olevan merimerkin kaakkoispuolella. Sen läpimitta on noin 9,5 metriä ja se on hyväkuntoinen ja merkitty peruskarttaan. Jatulintarha B) ks. alakohde Ohtakari 2.
Inventoinnissa 1984 löytyi kolmaskin "jatulintarha", joka on noin 50-60 metriä itäkoilliseen A:sta. Se on nykyaikainen, lomailijoiden tekemä.

Karjajärvi (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee kallioharjanteen laella, Karjajärven ja Järvinevan itäpuolella. Kalliolla on yhteensä neljä kiviröykkiötä. Röykkiöt ovat matalia ja niitä on pengottu. Röykkiöt 2-3 ovat muita isompia (läpimitta n. 8 m) ja ne sijaitsevat vierekkäin. Röykkiöistä parikymmentä metriä itä-kaakkoon sijaitsee röykkiö 1 (läpimitta n. 5 m) ja saman verran pohjoiseen röykkiö 4 (läpimitta n. 4 m). Röykkiöryhmän itäpuolelta on tehty asuinpaikkalöytöjä (kvartsia) KM 26275.

Pihtikaarankangas (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Kivikkoisen mäen laen laella on kaksi keskuskuopallista röykkiötä, läpimitat n. 7 m ja 5 m sekä vähän alempana pitkäröykkiö, läpimitta n. 11 x 4 m. Isommassa keskuskuopallisessa röykkiössä kuoppa on niin iso, että kyse saattaa olla myös kivikkoon raivatun tilapäisasumuksen pohjasta.
Kohteessa on myös viisarikiviä.

Nutturankangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Luode-kaakkosuuntaisella soraharjanteella alkujaan olleista viidestä kivilatomuksesta jäljellä on kolme. Latomukset ovat olleet kahdessa rivissä; luoteispään 2 latomusta on kokonaan tuhottu (kaivettu koneella), kaakkoisin on pengottu keskeltä auki. Myös sen vieressä oleva latomus on keskustaltaan pengottu, mutta lienee reunoiltaan penkomaton. Latomuksen koko on noin 3,7 x 2,8 metriä. Edellisen itäpuolella on halkaisijaltaan noin 4 metrin suuruinen latomus, joka saattaa olla penkomaton. Latomuksen keskellä on vajoama. Latomuksista on otettu talteen poltettua luuta (KM 17643), mutta niitä ei ole tutkittu.

Käräjäluoto 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Käräjäluodon saaren keskellä, somerikolla, on lähekkäin neljä kiviröykkiötä tai -latomusta:
A) muodoltaan pyöreä kiviröykkiö, jonka läpimitta noin 7 metriä, keskellä soikea vajoama B) pitkänomainen kivilatomus, jonka koko noin 4 x 1,8 metriä, pohjoispäässä pieni kuopanne C) kivilatomus, jonka koko noin 4,5 x 3,5 metriä, keskellä pieni kuopanne D) kivilatomus, jonka läpimitta noin 2 metriä, keskellä vajoama.
Lisäksi saaren etelään viettävällä rinteellä ahdinpaikoiksi tulkittavia kivilatomuksia (E)kolmessa kerroksessa rinteellä. Saareen liittyy perimätietoa käräjien käymisestä (Suur-Lohtajan historia I, s. 558).
Vuoden 2022 tarkastuksessa todettiin, että röykkiö A on enemmänkin tomtning-tyyppinen rakenne, eli todennäköisesti tilapäisasumuksen pohja. Röykkiön keskellä olevan painanteen sisämitat ovat noin 3x2 metriä.

Käräjäluoto 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Käräjäluodon lounaisosassa, 1980-luvulla hakatulla metsämaalla, on matala kivilatomus, jonka pituus on noin 2,5 metriä ja leveys noin 1,5 metriä. Kivilatomus on säännöllisen muotoinen ja se on tehty suuren maakiven länsipuolelle.
Vuoden 2022 tarkastuksessa todettiin että kivilatomus oli ennallaan, mutta koordinaattitietoja korjattiin. Myös vastakkaiselta puolelta kiveä löytyi rakentelun jälkiä. Tästä kymmenisen metriä lounaaseen sijaitsee toinenkin röykkiö. Se on läpimitaltaan noin 4x3 metriä, korkeudeltan noin puoli metriä ja sammaloitunut. Röykkiöiden luoteispuolella erottuu kivikkoisessa maastossa suhteellisen tasainen alue, läpimitta noin 8x5 metriä.

Vanhankartanonmäki (429010009) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Vanhankartanonmäki on luode-kaakkoisuuntainen harju, Lohtajanjoen länsipuolella, runsaat 4 km valtatie 8:sta itään. Harjun etelälounaisrinteessä on latomus B, joka on kooltaan noin 4 x 3 metriä. Korkeudeltaan sen on noin 20 cm ja siinä on isoista kivistä tehty reunakehä. Mäen luoteisosassa on noin 7 x 6 m kokoinen matala latomus, jossa on suuremmista kivistä tehty reunakehä. Latomus on runsaan aluskasvillisuuden peittämä.
Mäen laella on viiden latomuksen ryhmä, kohde 429 01 0010 (Tuomela).
Oulun yliopiston tarkastushavaintojen (2000) mukaan kyseessä on historiallisen ajan autiotila/rakennuksenperustuksia. Hans-Peter Schulzin mukaan alueella on noin 7 x 5 metrin suuruinen rakennuksen kivijalka, kellarikuoppa, kaivo, peltoaitoja laajalla alueella sekä viljelyraunioita.

Tuomela (429010010) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Vanhakartanonmäellä, Tuomelan tilan maalla, on mäen laella viiden matalan latomuksen ryhmä. Vanhankartanonmäki on luode-kaakkoissuuntainen harju, Lohtajanjoen länsipuolella, runsaat 4 km valtatie 8:lta itään. Harjun päällä, sen korkeimmalla kohdalla on viisi kivilatomusta ryhmässä A (latomukset no I-V). Ne ovat läpimitaltaan 4-7 metriä ja useat ovat ison maakiven viereen koottuja. Kahdessa on selvät reunakivet. Kaikki latomukset ovat matalia ja heikosti aluskasvillisuuden joukosta erottuvia. Mahdollisesti viljelyraunioita.
Samalla mäellä sijaitsee kohde 429 01 0009 (Vanhankartanonmäki).

Kiviharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lohtajan Kiviharjun luoteispäässä, noin 300 metriä harjun laella olevista röykkiöistä (Kiviharju 1, 429 01 0011) luoteeseen. Harjun luoteispäässä on dyynimäisesti aaltoilevaa hiekkakangasta, jonka koillispuolella olevan Peurarämeen laidalla, tien ja siitä haarautuvan tien pohjoispuolella on pyyntikuoppia noin 300 metrin matkalla ketjussa. Selviä kuoppia on ainakin 12; niiden läpimitta on 2-4 m ja syvyys 30-60 cm. Osa alueen epämääräisistä painanteista voi myös olla pyyntikuoppia.

Morruttajankallio (Hautapaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kokkola-Kajaani valtatieltä noin 2,3 km pohjoiseen, Lohtajan Marinkaisten takamaalla, Luikuunjärvestä noin 1,4 km kaakkoon. Soiden ympäröimällä harjanteella, joka on Kiviharjun luoteista jatkoa, kalliolla noin 280 m metsäautotieltä koilliseen on 18 m pitkä ja noin 2,5 m leveä, pahasti hajotettu kiviröykkiö. Kaakkoispäässä on muita isompi kivi; keskellä miehennostannaisen kokoisia kiviä, noin 1-2 kerrosta. Kalliolla kivien alla on myös kvartsia (todettu 1992 inventoinnissa), samoin kalliolla noin 3 m länteen röykkiöstä. Mahdollisesti pronssikautinen pitkä röykkiö.

Isolampi NE (429010014) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Mutkalammen keskustasta 1,5 km eteläkaakkoon, paikallistien eteläpuolella, Isolammen itäpuolisen suon koillisreunalla, Kannuksen ja entisen Lohtajan ulkopalstan rajalla, molemmin puolin palstojen välistä rajaa.
Maasto on hiekkaista mäntykangasta. Palstojen rajalla on yhteismaalla hiekkakuoppa, jonka reunoilla on löytöjä. Lisäksi metsätien tai ladun pohjan pinnassa on kvartsia ja palaneita kiviä noin 150 m matkalla. Asuinpaikka jatkuu hiekkakuopasta ainakin 100 m kaakkoon.
Kohde myös Kannuksen tiedoissa nimellä ja numerolla KANNUS Isolampi NE 217 01 0031.

Lehdonpalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee aivan Lohtajan ja Kälviän rajalla, osittain Kälviän puolella. Kysymyksessä on hiekkainen kangasharjanne laajojen soiden välillä, ns. kaara, jolle syntyneeltä tieltä ja sen reunoista, pienistä kaivelluista kuopanteista on saatu löytöinä jonkin verran kvartsia. Viidellä hiekkadyynillä (pituus 560 m etelä - pohjois-suunnassa, leveys 110 – 340 m itä – länsisuunnassa) sijaitsee 37 asumuspainannetta, joiden koko vaihtelee 4 x 5 m – 8 x 20 m; lisäksi on muutama pienempi kuoppa.
Kulttuurimaata tai värjäytymiä ei hienossa hiekassa tien pinnalla ole näkyvissä.
Suurin osa alueesta on mäntyvaltaista talousmetsää, osittain hakattu ja äestetty; itä- ja pohjoisosassa on luonnonsuojelualuetta.
Kohde kuuluu laajempaan asuinpaikkavyöhykkeeseen, joka alkaa Lehdonjärveltä ja jatkuu Kälviän Miekkakaaralle (315 010 069).
Inventoinnissa 2014 havaittiin 16 uutta asumuspainannetta muinaisjäännösrekisterin rajauksen ulkopuolella. Ne käytiin tarkistamassa maastossa. Tarkempaa kartoitusta tai koekuopitusta ei tehty.
Vuoden 2016 tarkastuksessa käytiin tarkastamassa aiemmin rajaamaton läntinen osa asuinpaikkaa. Täällä havaittiin 14 asumuspainannetta ja havaittiin kvartsia kahdessa paikassa.

Jouhteneenneva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lohtajan-Kannuksen rajoilla, valtatien Kokkola-Kajaani ja rautatien pohjoispuolella, Riipasta noin runsaat 5 km itään, Jouhteneennevan itäpuolella olevilla hiekkaisilla kankailla. Antti Saari on löytänyt kankaalta painanteita 5 kpl (kirje 4.12.1996) ja tieltä hiukan kvartsia kahdesta kohdasta noin 200 m toisistaan. Painanteet saattavat olla asumuspainanteita. Löydöt ovat niukkoja (kankaalle syntyneen tien vieriltä), koska maasto on ehjää.

Jouhteneenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee valtatie Kokkola-Kajaani pohjoispuolella, tiestä noin 500 metriä pohjoiseen, Lohtajan ja Kannuksen rajalta noin 1 km lounaaseen. Hiekkakangas, joka hakattu siemenpuuasentoon ja äestetty (vuonna 1994?). Matalalta harjanteelta löytöinä iskoksia noin 2-3 aarin alalla. Asumuspainanteita ei havaittavissa? Yksi iskos kaakossa olevan sorakuopan reunalta. Paikka on hienohiekkaista kangasta, jossa luontaisia dyynejä. Äestys ja kaakossa hiekanotto ovat rikkoneet maisemaa. Löydöt äestysvaoista, länsi-luoteisrinteen alaosasta.

Morruttajankangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Lohtajan Marinkaisen takamailla, Liukkuunjärvestä noin 1,3 km kaakkoon, Kokkola-Kajaani valtatieltä noin 2,8 km pohjoiseen, kangasmaastossa, matalalla hiekkaharjanteella, joka on Morruttajankallion koilliseen pistävä jatke. Ympärillä laajat suot.
Kankaalla on näkyvissä komeita, matalia dyynejä/kaaroja, joilla useita säännöllisenmuotoisia ja kokoisia painanteita, joissa lisäksi erottuu ympärillä matalaa vallia ja oviaukkojen paikkoja. Löytöjä ei ole mahdollista havaita ehjän/lähes ehjän maanpinnan takia.
Vuoden 2021 tarkastus: Morruttajankankaalla on runsaasti luontaisia painanteita ja harjanteiden väliin jääviä syvänteitä, mikä vaikeuttaa asumuspainanteiden tunnistamista maastossa. Kankaalta paikallistettiin kuitenkin kuusi todennäköistä asumuspainannetta. Asumuspainanteet sijaitsevat lounais-koillissuuntaisten kaarojen eli hiekkaharjanteiden päällä. Asumuspainanne 1 (pääkohde) on selkeä, kooltaan noin 10x10 m ja sitä ympäröi vahvat hiekkavallit. Välittömästi asumuspainanteen itä-kaakkoispuolella on laakea noin 15x10 m läpimitaltaan oleva painanne, jolla on yhteinen reunavalli asumuspainanteen 1 kanssa. Mahdollisesti kyseessä on jonkinlainen raivattu "piha-alue" tai paritalotyyppinen rakenne, jossa tämä painanne muodostaa toisen huoneen. Asumuspainanteet 2-6 on mainittu alakohteina.

Somerolaaka (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lohtajan ulkosaaristossa, Kälviän ja Lohtajan rajalta noin 200 m pohjoiseen olevassa Somerolaaka-nimisessä kivikkosaaressa, joka on noin 3 km luoteeseen Pirskerin niemestä Kälviän puolella. Kartoittaja Jaakko Tialan, Seinäjoki, tiedustelu kartalla olevasta muinaisjäännösmerkistä johti tarkastukseen. Kokkolan museosta saadun tiedon mukaan paikalla on jatulintarha (ks. tutkimukset).

Pirttikaara (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lohtajan ja Kannuksen rajan lähellä, kunnan kaakkoisosassa, Kokkola-Kajaani -tien ja rautatien eteläpuolella, Pirttikaaran suoalueen länsipuolella, hiekkakankaalla, metsämaalla. Rikkoutuneelta maan pinnalta löytöinä kvartsia. Kohteen laajuuus ei ole määritettävissä ilman koekaivauksia.

Kaakkurinharju (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Kohde sijaitsee Kokkola-Kajaani -tien eteläpuolella, rautatien ja valtatien välillä, mäenkumpareella Kaakkurinharjusta koilliseen, metsäautotien/Karhinkankaan tien haarasta länteen noin 110 metriä. Moreeinmäellä harvassa metsässä selvärajainen röykkiö, jonka läpimitta on noin 6-8 metriä. Röykkiön keskellä pengottu kuoppa, jossa kasvaa muutama koivu.
Hans-Peter Schulzin mukaan paikalla on soikea röykkiö, jonka mitat ovat 12 x 11 x 1,2 metriä. Röykkiöön johtaa noin 0,6 m syvä "kulku-ura" röykkiön luoteispäästä.
Vuoden 2021 tarkastuksessa havaittiin röykkiön kaakkoispuolella n. 7 metrin päässä toinenkin röykkiö. Röykkiö on läpimitaltaan noin 3x4 m, matala ja sammaloitunut. Röykkiön keskellä on pieni kuoppa.

Komanne (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Komanne-järven länsilounaisrannalla, n. 50 m järvestä. Paikalta on vuonna 1946 toimitettu Komanteen tilan maalta pelto-ojan kaivuun yhteydessä löytyneitä kiviesineitä (KM 11635:1-8). Löydöt ovat pellon alareunasta ja järvenrannan suuntaisesta ojasta. Yksi esineistä oli löytynyt muista hieman kauempaa, näistä noin 300 m länteen, pellon länsiosasta, talosta noin 25 m rantaan päin. Paikalta on kerrottu löytyneen myös hiiltä, nokea, palaneita kiviä ja kvartseja. Tarkastuksessa 1952 ja inventoinnissa 1990 ei ole löytynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Kohteen laajuus on toistaiseksi tuntematon.

Harju (584010002) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Peltokankaan kylän länsipuolisen Harju-nimisen hiekkakankaan itäosassa, Vimpelin rajalta noin 500 metriä, Patananojan länsipuolella. Kohde on paljastunut hiekanotossa ja on osin hiekanoton tuhoama. Vuonna 1990 inventoinnissa paikalta löytyi kivikautista esineistöä (KM 25971:1-10) kahdesta erillisestä kohdasta, hiekanottoalueen etelä- ja kaakkoispäästä. Eteläisempi löytökohta (A) sijoittuu aivan hiekanottoalueen eteläisimpään kulmaukseen, jossa löytöjä oli noin 15-20 metrin matkalla. Toinen löytökohta (B) oli edellisen koillispuolella muutaman kymmenen metrin etäisyydellä, osittain saman kuopan reunan ja sen itäpuolella olevan kuopan reunan välisellä kannaksella. Asuinpaikan alaraja lienee runsas 135 m mpy ja se ajoittunee mesoliittiseen kivikauteen.

Tiala/Rantala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Salamajärven pohjoisluoteisrannalla, järven ja Kinnulaan vievän paikallistien välissä, etelään viettävällä rantarinteellä. Tialan talon läheltä on jo 1800-luvulla pellosta löytynyt tasataltta (KM 2045:2). Vuonna 1990 inventoinnissa löytyi kynnöspellolta kvartsi-iskoksia (KM 25972:1-3) kahdesta eri kohdasta. Näistä itäisempi (a) on melko matalaa rantapeltoa Tialan rakennuksesta noin 200 m länsilounaaseen. Ylempää rinteestä ei löytöjä havaittu. Toinen löytökohta (b) on tästä noin 150 m länteen, Rantalan tilan alueella rinteessä sijaitseva pieni rantapelto kesämökin kohdalla.
Löytökohta b:n koordinaatit: x=7024760 y=2530410
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan itäisempi löytöpaikka on kesähuvilan tasoitettua piha- ja puutarha-aluetta. Läntisempi löytöalue on pellolla.

Sykäräisten kansakoulu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen yläjuoksulla, sen pohjoispuolella, Toholammin kaakkoisosassa, Lestijärven rajalta runsaat 3 km luoteeseen.
Löytöjä inventoinnissa Sykäräisten koulun länsi- ja lounaispuolelta hiekkamaasta tieleikkauksista sillalta alkaen. Rikkain löytöalue on sillalta noin 40 m päässä, tieleikkauksessa koulun lounaispuolella. Alueelta on löydetty reikäkivi (Yksityiskokoelmassa), lisäksi on tietoja esineistä, joita on löytynyt koulun tontilta ja lähistöltä (KM 5798:4-6, esineitä ilmeisesti myös koululla). Koulusta koilliseen noin 200 m on soraharju, josta on löytynyt liuskekeihäänkärki KM 14124 ja harjun juurelta liuskehioin KM 19335.
Paikalla tehtiin koekaivaus vuonna 1984 tielinjalla koulun itäpuolella, mutta muinaisjäännöksen koko laajuutta tai säilymisastetta ei selvitetty. Alue on osaksi tuhoutunut tie- ja muissa rakennustöissä.

Pajapelto (849010002) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, Kleemolan mäellä nk. Pajapellossa, Kumpulan maalla. Paikalta on saatu loivalta etelärinteeltä, viljelysmaalta kivikautisia asuinpaikkalöytöjä (kvartsia, tuuran teelmä). Kleemolan mailta on vuosisadan alussa löytynyt useampia esineitä, joiden tarkkaa löytöpaikkaa ei tunneta. Mahdollinen löytöalue on viljelty etelärinne. Maaperä on hiesua.

Särkimäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, tieltä noin 200 m, loivan mäen lounaisrinteellä. Päärakennuksen lounaispuolelta on pellosta ja puutarhasta löytynyt runsaasti kivilaji-iskoksia ja kvartsia. Talon perustuksia 1930-luvulla tehtäessä paikalta on löytynyt kolme talttaa (Toholammin kirkonkylän kansakoulun kokoelmat). Mäki on moreenia, ympäröivät pellot savea.
Koekaivauksissa 1997 ei pihapiirissä rakennuksen laajennuksen alueella ja lähistöllä havaittu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä. Asuinpaikka, jollainen mäellä on ollut ilmeisesti noin 6000 vuotta sitten, mesoliittisen kivikauden lopulla, lienee pääosin tuhoutunut ja sekoittunut rakennus- ja viljelytöissä jo aiempina vuosikymmeninä.

Linnala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, Linnalan maalla, päärakennuksesta lounaaseen olevalla loivalla, jokeen laskevalla peltorinteellä. Alueelta on löytynyt kiviesineitä KM 9517:1-3 ja inventoinnissa vuonna 1973 kvartsia. Rinne on viljelty, maaperä on hiekkaa/hiesua.
Inventoinnin 2007 aikana pelto oli nurmella, eikä siitä saatu lisähavaintoja.

Ahomäki/Porkola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijärven pohjoispuolella, Toholampi-Sievi -tien varrella, noin 250 metriä tieltä kaakkoon, Lestijokilaaksoon etelään laskevalla pellolla.
Hiesumaalta, loivalta lounaisrinteeltä löydettiin vuonna 1973 vähän kvartsia (p=7078121, i=3365563, x=707528, y=251350). Paikalta on myös tieto kivikirveestä, joka on kuitenkin hukassa.
Vuonna 1993 tielinjan tarkastuksessa löytyi noin 50 metriä vuoden 1973 inventoinnissa todetusta asuinpaikasta koilliseen pellosta kiviesineitä, kvartsia ja palaneita kiviä noin 100 metrin matkalta (p=7078017 - 7078052, i=3365659 - 3365760, x=707518 - 707522, y=251360 - 251370). Pellossa on havaittavissa rantaterassi, jolla asuinpaikka on sijainnut.
Vuoden 2004 tarkastuksen yhteydessä todettiin vuonna 1973 havaitussa kohdassa mahdollisesti sijainneen asuinpaikan olevan ainakin pääosin tuhoutunut. Vuoden 1993 tarkastuksen yhteydessä todettu asuinpaikan osa soveltuu maastollisesti ja maaperältään ensiksi mainittua alueen osaa paremmin asuinpaikaksi.
Inventoinnin 2007 aikana alueen pellot olivat nurmella, eikä paikasta saatu lisähavaintoja.

Kangastalo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Lestijoen länsirannalla, Riuttasessa, koululta noin 340 m, Kangasahon maalla. Navettarakennuksen eteläpuolella on kankaalla noin 60 m pitkä kiviaita lähes pohjois-eteläsuunnassa. Aidan ikä on tarkemmin tuntematon, mutta se liittynee viljelyasutuksen alkuun historiallisella ajalla (1700-1800-luvulle).
Vuoden 2012 inventoinnissa kysytään, että voisiko olla Suomen sotaan 1808-9 liittyvä rintavarustus?

Ojatalo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Riuttasessa, Lestijoen länsipuolella, Riuttasen koulusta noin 700 m etelään. Toholampi-Kannus tien varressa, noin 20 m tieltä, on kivikkoisella metsäsaarekkeella noin 100 m pitkä, NE-SW suuntainen kiviaita. Aita on hyvin tehty, paikoin hiukan purettu, mutta muuten hyväkuntoinen. Sen leveys juuresta on noin 1 m, päältä noin 70 cm. Kohteesta ei ole perimätietoa. Se liittynee historialliseen ajan asutukseen.
Vuoden 2012 inventointikertomuksen mukaan kysymyksessä on samankaltainen aita kuin kohteessa 849010006. Paikka on kivikkoinen, mutta hiekkamaaperäinen matala kumpare vanhan tien länsipuolella. Aita kulkee mäen keskellä. Sen ympäristössä on runsaasti maan kaivamisen merkkejä. Aita on huolellisesti ladottu. Siinä on lyhyitä matalampia kohtia. Karjanhoidon tai viljelyn kannalta aita on väärässä paikassa. Olisiko Suomen sotaan 1808-9 liittyvä rintavarustus?
Latomus on merkitty peruskartalle.

Kerttula (849010008) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella, Toholampi-Kannus tien varrella, Kerttulan mäellä. Löytöalue on uuden ja vanhan tien välissä; asuinpaikan kohdalla välittömästi vanhan soratien koillispuolella on Toholammin urheilukenttä. Löydöt ovat viljellyltä etelärinteeltä, hiesumaalta, rinteen puolivälistä alemmalta terassilta noin 85 metrin käyrän päältä, suppealta alalta soratien puoleiselta rinteeltä. Isännän mukaan alueelta on peltotöissä tullut hiiltä, nokea ja palanutta kuonaa. Taltta KM 3627:19 on mahdollisesti tilan maalta.
Inventoinnissa 2007 pelto oli nurmella, eikä paikalta saatu lisähavaintoja.
Kohde tarkastettiin vuoden 2021 inventoinnissa. Pelto oli heinällä, eikä paikalta saatu lisähavaintoja muinaisjäännöksestä. Kohde vaikuttaa olevan ennallaan.

Nurmela/Riihimäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella, Toholampi-Lestijärvi tien varrella, loivalla kaakkoisrinteellä. Löytöjä on pelloista laajalta alueelta kolmen tilan maalta; uusi tieoikaisu kulkee alueen yli. Vuonna 1961 paikalta on löytynyt liedensija, palomaata ja tasataltta (Toholammin kotiseutuyhdistyksen kokoelmat no 39). Aiemmin ennen tieoikaisua on maanomistaja löytänyt alueelta peltotöissä useita esineitä (Toholammin kirkonkylän kansakoulun kokoelmat). Löydöt sijoittuvat 92-95 metrien korkeuskäyrien väliin. Vuosien 1973 ja 2007 inventoinneissa pelto oli nurmella, eikä havaintoja mahdollisesta asuinpaikasta voitu tehdä.

Väinölä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella, joen ja kantatien välillä, loivalla pohjois-koillisrinteellä. Viljelysmaasta kivikautisia asuinpaikkalöytöjä, palanutta kiveä ja iskoksia (KM 27763:1-12). Vuoden 2007 inventoinnissa havaittiin kynnetyssä pellossa kvartseja selkeästi rajautuvalla alueella.
Noin 30 m paikalta on vuoden 1973 inventoinnissa löytynyt tasataltta, inventointinumero 35 (x= 7074 32, y=2513 60, z= 90). Löytö kuulunee tähän asuinpaikkaan.

Kiviharju (885000029) (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Ullavanjärven nykyisen lasku-uoman, Kylmäojan, eteläpuolella Peuranevankankaan jatkona olevalla kankaalla, Kaustinen - Toholampi kantatien molemmin puolin.
Antti Saari on ilmoittanut havaitsemistaan kuopanteista vuonna 1986. Ne on mainittu myös E. E. Takalan Pietarsaaren suomenkielisessä kihlakuntakertomuksessa vuodelta 1896 (s. 66 - 67).
Kuoppia on kolmella alueella. 1. Neljä pyöreähköä kuopannetta kangasmaastossa (läpimitta noin 2 - 3 m). 2. Kaksi kuopannetta (läpimitta 4 - 5 m ) harjanteella. Erottuvat selvästi, ja ovat noin 40 m päässä toisistaan. 3. kolme kuopannetta noin 15 m matkalla harjanteella. Suurin on 4 - 5 m läpimitaltaan.
Vuoden 2020 tarkastuksessa alueen 3 pyyntikuoppia ei voitu paikallistaa. Ne ovat todennäköisesti sijainneet Pokeharjuntien itäpuolisella harjanteella ja tuhoutuneet maankäytössä. Sen sijaan alueen 2, Pokeharjuntien länsipuoliset pyyntikuopat paikallistettiin (pääkohde ja alakohde 1). Kummankin läpimitta on n. 4m. Alueen 1 pyyntikuopista paikallistettiin kaksi (alakohteet 2-3).

Peuranevankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Haapalan Peuranevankankalla, Peuranevan itäpuolella. Paikalla on kuopanteita/pyyntikuoppia kankaalla. Pohjoisempi ryhmä sijaitsee Ullava-Korpi tieltä etelään vievän uuden metsäautotien risteysalueella, tien molemmin puolin. Eteläisempi ryhmä on tästä noin 600 m etelään, tien länsipuolella olevan uuden hiekkakuopan länsi- ja eteläpuolella. Inventoinnissa 1988 havaittiin toistakymmentä kuopannetta. Inventoinnin yhteydessä muutamaan kuoppaan kaivettiin koepisto, joista ei tullut löytöjä.
Kesällä tehdyssä tarkastuksessa todettiin, että Pokeharjuntien ja Harpputien risteyksen itäpuolella, jossa valtaosa aiemmin havaituista kuopista sijaitsee, on laaja äestetty avohakkuu-alue, johon on hiljattain istutettu taimia. Aivan risteyksen itäpuolelta on lisäksi otettu hiekkaa, jonka seurauksena paikalle on syntynyt noin 50 x 100 m (noin 5300 m2) laaja hiekkakuoppa. Aikaisemmissa tarkastuksissa havaittujen kuoppien tarkat sijainnit eivät ole tiedossa, joten hiekkakuopan suhde pyyntikuoppiin on vaikeasti arvioitavissa.
-kohteella on ollut aiemmin virheellinen paikkatieto 8/2018 asti -
Nyt alueelta paikannettiin yhteensä 11 kuoppaa, jotka ulkonäön perusteella on tulkittu pyyntikuopiksi. Näistä 8 sijaitsee Pokeharjuntien itäpuolella ja 3 tien länsipuolella. Neljä pyyntikuoppaa (nro 4–6 ja 11) sijaitsee hakkuualueella ja ne ovat jossain määrin vaurioituneet äestyksen seurauksena. Pyyntikuopan nro 2 kohdalla kasvaa nuorta istutusmetsää ja muiden pyyntikuoppien kohdalla varttuneempaa mäntymetsää. Kuopat ovat halkaisijaltaan 1,8–3,0 m laajoja ja 0,20–0,55 m syviä. Niiden ympärillä on useimmiten havaittavissa matala maavalli.
Tiainen 2021: syksyllä 2021 maastossa ei tarkistettu koko muinaisjäännösaluetta, koska sen itä- ja kaakkoisosat jäivät liki 400 m etäisyydelle inventoinnin kohteena olleesta suunnitellusta voimajohtolinjasta. Vuoden 2018 tarkistetuista ja kartoitetuista pyyntikuopista tarkastettiin kuopat nro 1-4. Kuoppia 5-11 ei tarkistettu. Tunnetun pyyntikuoppa-alueen länsipuolelta, Pokeharjuntien eteläpuolelta havaittiin yksi pyyntikuopaksi sopiva kuoppajäännös (kts. alakohteet, pyyntikuoppa 12).

Peltokangas (885010003) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavan ja Kälviän rajalla, osaksi Kälviän puolella, Haapasalonnevan pohjoispuolella. Paikalta on saatu kivikautisia asuinpaikkalöytöjä laajalta alueelta Peltokankaan tilan ympäristöstä pelloista, ojaleikkauksista ja kankaalta, jossa on myös laaja asumuspainanne. Asuinpaikan ala on noin 300 x 180 m, josta pääosa on Kälviän puolella (ks. kohde Kälviä 36 Päivärinta).

Mäki (885010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mäen talon pihapiirissä ja viljelysmaalla; mäenkumpareen yläosassa ja laella, Ullavanjoen eteläpuolella. Mäen talo sijaitsee pienellä kohoumalla, jonka ympäristöstä on eri aikoina löytynyt kvartseja. Maa on hienoa hiekkaa/hiesua.

Myllyalanko (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Tiaisenkankaan pohjoisosassa, hiekkakuopitetulla kankaalla, jonka pohjoispuolella virtaa Ullavanjoen sivujoki, Vanhajoki. Inventointilöydöt 1988 ovat uuden hiekkakuopan pohjoisosan luoteis- ja koillistörmästä, sekä metsätien eteläpuolelta kuopan itäreunasta. Eteläisten ja pohjoisten kvartsien löytöpaikkojen välinen etäisyys on noin 150 m. Ilmeisesti osa asuinpaikasta lienee tuhoutunut.
Vuonna 1998 saatiin löytöjä lisää kuopan pohjoisreunalta. Joen ja sorakuopan välissä on mahdollisesti asuinpaikkaa tallessa laajemminkin.

Riu´unkaarat (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ullava-Korpi -tien lounaispuolella, hiekkamaalla, kankaalla eli kaaralla. Kangasmaastossa on ainakin 6 pyyntikuoppaa tai pientä asumuspainannetta muistuttavaa painannetta. Inventoinnissa 1988 tehdyissä koepistoissa tuli kuopanteista esiin hiiltä.
Osa kuopanteista sijaitsee korkeammalla selänteellä olevan tervahaudan ympärillä.

Arkangeli (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ullavanjoen ja Ilvesnevan välillä, kivisellä moreenikankaalla, noin 400 m joesta länteen. Kuopanteista on ilmoittanut Antti Saari vuonna 1986. Inventoinnissa 1988 todettiin kaksi kuopannetta noin 10 metrin etäisyydellä toisistaan pienen Arkangeli-nimisen kohouman kaakkoispäässä, vain pari metriä viereisen suon yläpuolelta. Näistä eteläisempi on suurempi, noin 6 m halkaisijaltaan ja syvyydeltään noin 50-70 cm. Pienempi kuopanne on pienempi ja epämääräisempi, halkaisijaltaan noin 3 m.
Kohde tarkastettiin vuonna 2023 ja sen todettiin olevan ennallaan. Kummassakin kuopanteessa on jälkiä vanhasta maan muokkauksesta, mutta ne ovat säilyneet suhteellisen hyvin. Kuopanteet sijaitsevat kivikkoisessa nuorta männikköä kasvavassa mäenrinteessä. Isompi ja eteläisempi kuopanne on muodoltaan soikea ja raivattu rinteeseen. Välittömästi kuopanteen lounaispuolella kulkee vanha metsäkoneen ajoura. Tästä reilut 10 metriä pohjoiseen sijaitseva pienempi kuopanne (alakohde) on raivattu kivikkoon. Kuopanteen ympärillä on vahvaa kivivallia ja sen pohjakin koostuu kivistä.
Kohteen ajoituksesta ja funktiosta on vaikea sanoa mitään varmaa. Kyseessä saattaisi olla pyyntileirin jäänteet, jolloin isompi kuopanne olisi tilapäisasumuksen pohja ja pienempi jonkinlainen säilytyskuoppa.

Lähdeneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Rahkosenharjulla, kankaalla, ala-asteen koulurakennuksesta 600 m eteläkaakkoon. Paikalta on löydetty 2 kuopannetta etelään suuntautuvalta, osittain soistuvan maan ympäröivältä, matalalta harjuselänteeltä. Ne sijaitsevat kivettömällä kangasmaalla, noin 50-60 metrin etäisyydellä toisistaan. Kuopanteet ovat 2-3 metriä halkaisijaltaan ja noin 30-50 cm syviä erottuen selvästi maastossa. Antti Saaren ilmoituksen mukaan kuopanteita myös etelämpänä (noin 300 m).
Vuoden 2020 maastokatselmuksessa kohde tarkastettiin ja tehtiin ja sijaintikorjaus. Kuopanne 1 sijaitsee aivan harjanteen kaakkoispäässä harjanteen laella kulkevan polun itäpuolella ja kuopanne 2 tästä noin 70 luoteeseen polun toisella puolella (kts alakohde).

Murhakangas (885010009) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Murhakankaanrämeen ja Haapasalonnevan välisessä kivikkoisessa maastossa. Alueella on kuopanteita (pyyntikuoppia/asumuspainanteita) laajalla, noin 500 x 800 metrin suuruisella alueella.
1) Murhakankaan itäpään korkeimmalla kohdalla Pikkurämeen länsipuolella, jyrkähkön rinteen päällä hyvin kivikkoisessa maastossa on ainakin kolme pyöreähköä kuopannetta, joista kaksi on selvää ja halkaisijaltaan noin 3,5-5 m.
2) Murhakankaan pohjoisosassa on mahdollisesti kuusi kuopannetta, joista osa on pyöreitä, osa soikeahkoja, noin 7-8 x 4 m suuruisia. Yhdessä koekuopassa oli luontaista kvartsia, mutta ei hiiltä tai kulttuurikerrosta.
3) Murhakankaan keski- ja länsiosassa on useita kuopanteita (ainakin 5 kpl), joista yksi sijaitsee harjanteen laella traktoritalvitien kohdalla. Se on halkaisijaltaan noin 8 m ja pohjaltaan kivinen.
4) Murhakankaan eteläosassa on aivan kivisen harjanteen korkeimmalla kohdalla, sen kaakkoisreunassa yksi pienehkö kuopanne, halkaisijaltaan noin 2,5-3 m.
Miettinen: Hiekka- ja moreenikankaalla kuopanteita/pyyntikuoppia, laakeita asumuspainanteita, joissa ympäröivä valli. Painanteet ovat pyöreitä ja myös pitkänomaisia. Metsämaalta äestysvaoista ja koepistoista asuinpaikkalöytöjä. Laaja alue. Pääosa alueella 3 Murhakankaan lounaisrinteessä, lisäksi kuopanteita erillisillä mäkisaarekkeilla pohjoisessa (2), idässä(1) ja etelässä (4). Mäet ovat kivisiä ja luontaisestikin kuopanteisia; myös luontaista kvartsia esiintyy. Silti kvartsin joukossa on työstettyä aineistoa.

Peräkorvenharju/Pitkämäki (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ullava-Kälviä maantien lounaispuolella, osaksi Ullavan, osaksi Kälviän puolella (ks. kohde Kälviä 34). Pyyntikuopat/kuopanteet ovat Ullavan puolella rajaa, kvartsi-iskokset Kälviän puolelta sorakuopan reunasta. Paikka on jyrkähkön mäen kivistä itärinnettä. Noin 160 m lounaaseen ja noin 5 m alempana on pienen kärrytien länsipuolella kolme matalaa kuopannetta, joiden läpimitta on 3,5-4 m. Ne sijaitsevat vähäkivisellä paikalla muutoin kivisellä harjulla, jyrkähkön länsirinteen päällä noin 20 metrin matkalla etelä-pohjoissuunnassa.

Viitasalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavanjärven koillisrannalla, Viitasalon maalla, hiekkaisella rinnepellolla, rakennusten etelä-kaakkoispuolella, välittömästi vanhan tien yläpuolella, 120 metrin korkeuden alapuolella. Nykyrannasta noin 350 m.

Haapasalo 1-2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavan länsiosassa, Haapasalon kylässä, samannimisen talon länsilounaispuolella. Kvartsi-iskoksia on löytynyt viljelysmaalta, hiekka- ja moreenipellosta, loivalta rinteeltä. Paikalla on kaksi löytöaluetta noin 40 m toisistaan. Alueella 1 on selvä miilunpohja, pellossa myös palanutta savea ja kuonaa sekä liitupiipun paloja, lisäksi kvartsia. Alueella 2 on pellon pinnalta löytöinä samoin kvartsia. Ilmeisesti kysymyksessä on etelä- ja lounaisrinteellä sijaitseva asuinpaikka, jota myöhempi asutus on rikkonut. Asuinpaikkalöydöt ovat 65 m korkeuskäyrän tuntumasta.

Etelänperä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavanjärven koillisrannalla, vanhan rantatörmän päällä, Etelänperän talon kaakkoispuolella. Paikka on hiekkapitoinen, luontaisesti kivisen kynnöspellon kaakkoisrinnettä. Paikalta kerrottiin löytyneen kiviesineen (mahdollisesti Toholammin museossa Häkkilässä; mainintaa MV arkistosta ei kuitenkaan löytynyt). Pellon pinnalta on kerätty kvartseja pariin otteeseen.

Iso-Hiidenluoto (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Ullavanjärven saaressa, korkeimmalla lakitasanteella on näkyvissä noin 20 x 20 m alalla pensaikossa ainakin neljä, kooltaan noin 2-3 m x 1 metrin suuruista, pitkänomaista painannetta, jotka ovat pohjaltaan varsin kivisiä. Samalla tasanteella, kuopanteiden länsipuolella on matala, päältä tasainen kivi, jonka pinnassa on yksi ilmeisesti ihmisen tekemä kuoppa sekä kaksi luontaista kuopannetta.
Saaressa lienee ollut asutusta ja lampaita on laidunnettu vielä 1900-luvulla.

Huhtapelto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavan ja Kälviän rajan lähellä, rajalta noin 200 m Ullavan puolella, Haapasalon viljelysaukean eteläreunalla, tonttimaalla, mäenkumpareella. Löydöt ovat kynnetyistä rinne- ja lakipelloista talojen ympäriltä. Antti Saaren ilmoittama kohde.

Lehmikangas (885010018) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavan luoteisosassa, Kälviä-Ullava tien pohjoispuolella, Alikylässä, pienen jokiuoman itäpuolella. Antti Saari on kerännyt uuden omakotitalon etelä-/alapuolelta kasvimaalta kvartseja. Tarkastuksen yhteydessä 1991 löytyi lisää kvartsia; löydöt KM 26976 ja 27871. Paikka on loivaa lounaisrinnettä. Mahdollinen asuinpaikka.

Norpanmäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavan pohjoisosassa, Norpanjärven eteläpuolella, Norpanmäen etelä-kaakkoisrinteellä. Rinnepellosta on saatu löytöinä kvartsia (Antti Saaren keräämiä, KM 26997). Asuinpaikan laajuutta ei kasvillisuuden vuoksi voitu tarkastuksessa 1991 todeta; saattaa jatkua muuallakin mäen rinteillä.

Ylinorppa (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavan pohjoisosassa, Ullavan Norpankylällä, noin 600 m Norpanjärvestä etelälounaaseen, Hongistonojan länsipuolella. Antti Saari on löytänyt kvartseja (KM 26999) Hongistonojan kosken ja Ojalan talon väliseltä pellolta.
Ojalan talon pihalla on samanlaista hienoa hiekkaa kuin tieleikkauksen avaamassa törmässä, josta asuinpaikkalöytöjä voitiin kerätä tarkastuksen yhteydessä. Leikkaus on tien pohjoispuolella (kohde Ojala 885 01 0024). Ilmeinen, ehkä verrattain pienialainen asuinpaikka.

Uusilampi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavan pohjoisosassa, Norpan kylältä noin 2 km länteen, Ullavan ja Kälviän rajalla, matalarantaisen Uusilampin (paikallinen taivutusmuoto!) länsirannalla, kapealla hiekka-moreeniharjanteella. Hienohiekkaisella niemekkeellä, loma-asunnon pihalla ja tien pinnassa (kankaalle syntynyt tie) kvartseja. Noin 220 m mökistä pohjoiseen samalla harjanteella on vierekkäin kaksi pyöreää noin 5-6 m läpimittaista painannetta ja niemekkeen kärjessä, edellä mainittujen pohjoispuolella kolmas samantyyppinen. Maasto loivaa harjanteen rinnettä, joka viettää kohti lampea.
Vuoden 2020 tarkastuksessa em. vierekkäisiä painanteita ei pystytty paikantamaan. On mahdollista että ne ovat jääneet järven rannassa olevan kesäasutuksen alle. Sen sijaan niemenkärjessä sijaitseva pohjoisin painanne on säilynyt. (kts. alakohteet).
Vuoden 2023 inventoinnissa vain pohjoinen alakohde kuului kartoitettavan alueen piiriin, joten vain siellä käytiin. Kohde vaikutti olevan ennallaan.

Isomaa (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavanjärven länsi-luoteisrannalla, noin 500 m Vanhajoen suulta pohjoispuoteeseen, ojan itäpuolella, länteen viettävällä peltorinteellä, jossa on noin 120 m käyrän vaiheilla erotettavissa selvä terassi. Sen vaiheilta Antti Saari on kerännyt kynnetyltä pellon pinnalta runsaasti kvartsia, joukossa useita hyvälaatuisia iskettyjä esineitä. Paikalta noin 300 m etelään on alavasta pellosta löytynyt kourutaltta (KM 23447).
Paikasta on käytetty myös nimeä Riisimaa!

Ojala (885010024) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavan pohjoisosassa, Norpan kylän lounaisosassa, Hongistonojan yli vievän sillan itäpuolella, noin 600 m etelään Norpanjärvestä. Ylinorppaan vievän tien reunoja on leikattu tietä parannettaessa (vuonna 1993) ja tien pohjoispuolisessa, hienohiekkaisessa penkassa noin 50-60 m sillalta itään on punaruskeaa hiekkaa. Noin 20 metrin matkalla leikkauksessa olevasta isosta kivestä itään oli hiekassa kvartseja melko runsaasti. Yläpuolella olevasta pellosta ei voitu tehdä havaintoja; asuinpaikka saattaa jatkua pellon länsireunalla 100 m korkeuskäyrän mukaisesti.

Taipale (924010001) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vetelin eteläosassa, Patananjärven länsirannalla, pellolla. Kysymyksessä on hiekkaperäinen, Patananjärvenrannan suuntainen hiekkaselänne, joka on Patananjärven ja Kruunupyynjoen (Perhonjoen vesistöä) välisellä vedenjakajalla. Pellosta on vuonna 1951 löytynyt taltan katkelma. Vuoden 1971 ja 1990 inventoinneissa paikalta löytyi muutamia kvartsi-iskoksia.

Koskipelto (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen alemmalla rantaterassilla, Koskipellon talon pohjoispuolella.
Paikalta on aikanaan löytynyt kaksi tasatalttaa "Laasasen talon pellosta Karjalankoskella Ylivetelissä, ylioppilas E. Aspelinin SMY:lle antamia 1871". Paikalta ei ole myöhemmin kasvillisuuden vuoksi tehty havaintoja asuinpaikasta.

Hovila (924010004) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen Karjalankosken länsipuolella. Paikalta on vuonna 1905 löytynyt kirves ja kirveen lohjennut teräpuoli. Löytötiedot ovat hieman epävarmat; lähetysverifikaatin mukaan löytö olisi Torpan kylän Hovilan talon maalta, talosta 1,5 km itään, joen rannalla. Katiskosken mukaan todennäköinen etäisyys Hovilan talosta on kuitenkin 150 metriä. Kynnettäessä paikalla on tullut esiin nokiläiskiä.

Kainu/Klemola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee laajan peltoalueen koillisreunassa metsän reunassa. Paikka on tarkastettu vuonna 1971 paikallisten oppaiden kanssa. Ahvenlammen mukaan löytöpaikka sijaitsee Klemolan talosta noin 400 metriä itään ladon luona hiekkaisessa multamaassa, noin 1,5 km Perhonjoesta. Vuonna 1990 alueet olivat kyntämättä eikä niitä tarkastettu.

Siponkoski (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen ja Halsuanjoen yhtymäkohdan leventymässä, Perhonjoen itärannalla, Vetelin ja Räyringin kylien rajalla. Siponkosken Savimaa-nimiseltä pellolta tunnetaan kivikautisia esineitä vuosisadan alusta lähtien. Suurimman osan niistä löytänyt Arvi Siponkoski. Hänen mukaansa joen partaalla on ollut suuria nokiläiskiä. Kiviesineet ovat tulleet ylempää, noin 30 metriä joesta. Koko noin 0,5 ha alueelta on tavattu kvartsia, joita Arvi Siponkoskella oli vuonna 1971 hallussaan kaksi ämpärillistä. Savimaa on 1980-luvulla myyty Haapalassa asuvalle Heikki Kaunistolle. 1980-luvun salaojituksessa tai sen jälkeisissä peltotöissä ei Kaunisto tiennyt löytyneen mitään. Vuoden 1990 inventoinnissa peltoalue oli kyntämättä, joten havaintomahdollisuudet olivat olemattomat.

Isokylä-Saari (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijatsee Räyringinjärven lounaispuolella, noin 150 metriä Saaren talosta länteen, vanhan Evijärven maantien länsipuolella, noin 100 metriä tiestä. Vuonna 1945 paikalta on löytynyt noin puolen metrin syvyydestä kourutaltta (KM 11660). Löytöpaikan tarkastuksessa vuonna 1971 ei löytynyt mitään erityistä. Uuden Evijärven tien oikaisun yhteydessä vuonna 1987 paikan tarkastivat Jukka Moisanen ja Petri Halinen. Tie oli tarkastushetkellä jo rakennettu, eikä läheisestä pellosta löytynyt mitään asuinpaikkaan viittaavia merkkejä. Sen sijaan löytöpaikasta noin 300 metriä itäkaakkoon oli tieleikkauksessa kolme kvartsi-iskosta (KM 24162). Inventoinnissa vuonna 1990 todettiin samalta paikalta lisää kvartsia; kourutaltan löytöpaikan läheisyydessä ei sen sijaan havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä.

Hautaketo/Emäntäkoulu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen itärannan hiekkatörmällä Keski-Pohjanmaan emäntäkoulun päärakennuksen kohdalla ja puutarhassa, sen länsi- ja lounaispuolella. Paikkaa on tutkittu vuonna 1946. Puutarhassa tehdyissä kaivauksissa löytyi liesikiveys sekä Ka I:2 keramiikan pala, savi-idolin katkelma, kirveen katkelma sekä kivilaji- ja kvartsi-iskoksia.
Vuoden 1990 inventoinnissa ei havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä. Törmän reunalla noin 100-150 metriä kaivauspaikalta pohjoiseen oli kaksi painannetta, jotka eivät todennäköisesti liity asuinpaikkaan, sekä selvästi myöhempiä hiekanoton jälkiä hieman kauempana törmästä.
Tarkkuusinventoinnissa syksyllä 2017 säilyneitä kulttuurikerroksia todettiin laajalla alueella.
Jokitörmän yläreunassa luonnonsuojelualueen rajalla on opastaulu, jossa selostetaan vuoden 1946 kaivauksista.

Kantola (924010009) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen itärannalla, korkealla hiekkatörmällä. Paikalta noin 800 metriä etelälounaaseen on Hautakedon/Emäntäkoulun asuinpaikka samalla korkeustasolla.
Omakotitalon perustusten kaivuussa on löytynyt taltta nokisesta maakerroksesta noin metrin syvyydestä hiekkamaasta. Asuinpaikkamerkkejä ei pinnalla näkyvissä. Pääosa hiekkaisesta harjualueesta tien itäpuolella ja Kantolan eteläpuolella on nykyisin omakotiasutusta.

Mieskotiteollisuuskoulu (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen itäpuolella, joesta noin 700 metriä, kaakko-luode-suuntaisen harjun alaosassa, kirkolle vievän tien pohjoispuolella. Entisen mieskotiteollisuuskoulun (nykyisin kunnan virastoja) ympäristöstä on löydetty kvartsia (kvartsipuikko, kvartsiesine ja -iskos) eri aikoina. Vuoden 1990 inventoinnissa kvartsia löytyi rakennuksesta noin 50-60 metriä pohjoiseen sekä tästä edelleen noin 120 metriä pohjoisluoteeseen, kynnetyn pellon yläosasta. Paikka on asutuksen osaksi rikkomaa piha- ja viljelysmaata.

Hautakangas/Palokangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoen länsipuolella, joesta noin 900 metriä, Palokankaan pohjoisosassa pellolla. Heikki Tunkkarin uudispellosta Palokankaasta on löytynyt tasataltta noin 700 metriä Tunkkarin sillasta lounaaseen. Vuoden 1990 inventoinnissa ei asuinpaikkahavaintoja voitu kasvillisuuden vuoksi tehdä.

Kiikkuniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vetelin keskustaajaman pohjoispuolella, valtatie 13:n lounaispuolella, Perhonjoen uomasta noin 300-400 metriä itään kangasmetsässä ja pellolla. Kysymyksessä on laaja, Perhonjokilaaksoon idästä pistävä alue, Kiikkuniemi. Löytöjä (hiotun liuske-esineen katkelma, kvartsiesineitä ja -iskoksia, palanutta luuta) tuli useasta kohdasta runsaan 300 metrin pituiselta matkalta pääosin samoilta korkeuksilta (noin 75 mmpy) hiekkamaasta pelloilta, tieurilta ja maaleikkauksista. Ylempää valtatien pohjoispuolelta saatiin muutamia kvartsilöytöjä 85 metrin tasolta, mutta ei muita asuinpaikkamerkkejä.
Kiikkuniemen laajalta löytöalueelta noin 1 km pohjoisluoteeseen sijaitsee Hautakedon/Emäntäkoulun asuinpaikka.

Heikkilä (924010013) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoesta noin 400 metriä itään, Heikkilän asutussaarekkeen itäreunan pelloilla. Vuoden 1990 inventoinnissa paikalta löytyi noin 12 x 15 metrin alalta parikymmentä kvartsi-iskosta. Löytökohta sijaitsee kylänmäeltä itään Kylmäkylää kohti vievän paikallistien pohjoispuolella sijaitsevalla pellolla. Asuinpaikka jatkunee viereisille inventointiaikana kyntämättömille pelloille tien eteläpuolella.
Heikkilänmäen luoteispuoliset pellot Saviluoman puron varrella olivat vuonna 1990 löydöttömiä.

Kuitusenkangas/Joki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Räyringin Isostakylästä Evijärvelle vievän maantien 744:n Porasenjoen yli kulkevasta sillasta noin 200-300 metriä pohjoiseen, Porasenjoen itäpuolella. 1970-luvulla löytyi Joen talosta noin 300 metrin etäisyydellä piikärjen katkelma; tällöin löytötiedoista puuttui kuitenkin löytökohdan suunta talosta.
Vuoden 1990 inventoinnissa Joen talon luoteispuoleiselta pieneltä hiekkaperäiseltä rinnepellolta löytyi terassimaisesta maastokohdasta kvartseja (löytöalue a). Tästä runsas 100 metriä eteenpäin jokivarsitien idänpuoleisesta hiekkaisesta maaleikkauksesta tuli lisää löytöjä (kvartsiesine, kvartsia, palanutta luuta) noin 30 metrin pituiselta matkalta (löytöalue b). Löytökohtien välialueelta löytöjä ei tehty.

Sianseljänkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Räyringin Isostakylästä Evijärvelle vievän maantien pohjoispuolella, Porasenjoen yli vievästä sillasta noin 650 m pohjoisluoteeseen, Porasenjoen itäpuolella kulkevan paikallis-/tilustien leikkauksessa. Vuoden 1990 inventoinissa löytyi paikalta kvartseja tieleikkauksesta hiekkamaasta noin 100 metrin matkalta. Kvartseja lukuunottamatta muita asuinpaikkaan viittaavia merkkejä ei havaittu.
Paikka on samaa Porasenjoen itärantaa ja suunnilleen samaa korkeutta kuin noin 500 m kaakkoon oleva asuinpaikka Kuitusenkangas/Joki (924 01 0014).

Korkiakangas (924010016) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Räyringin Haapajärven itärannalla, Korkiakankaan järveä kohti laskevassa länsirinteessä. Alueella on viljelysmaalla havaittu 1950-luvulta lähtien palaneita kiviä ja palanutta maata. Vuoden 1990 inventoinnissa kynnöksestä löytyi muutamia kvartsi-iskoksia. Hiekkaperäisen pellon yläosassa oli siellä täällä punertavanruskeita läiskiä, jotka kuitenkin saattavat olla luontaisia. Mahdollinen asuinpaikka saattaa jatkua mäen etelä- ja kaakkoisosaan.

Varesharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen eteläpuolella Vetelin yläosissa, Pulkkisen kylään vievän maantien (nro 7502) Patananjoen ylittävältä sillalta noin 270 m länteen Varesharjun hiekkakankaan itäreunassa. Vuoden 1990 inventoinnissa löytyi Piilolan taloon vievältä kärrytieuralta hiekkakankaan rikkoutuneista kohdista kvartsi-iskoksia noin 20 metrin matkalta terassimaisen maastokohdan päältä. Pulkkisen tieltä on löytökohtaan matkaa noin 30 metriä. Muuta asuinpaikkaan viittaavaa ei löytynyt. Lähellä tien varressa sijaitsevat laajat soranottopaikat olivat löydöttömiä.

Harju-Patana (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Patanajärven länsirannalla, lähellä järven pohjoispäätä, maantien ja järven välisillä rantapelloilla. Vuoden 1990 inventoinnissa löytyi Patananjärveä kohti viettävän pellon alaosasta, noin 20-30 metriä järven rannasta, hiekkamaalta muutamia kvartseja.
Vuoden 1897 kihlakuntakertomuksen (SMYA XVII Esa-Eetu Takala) mukaan olisi Harju-Patanan pellosta tien vierestä löytynyt 1880-luvun puolella sittemmin hukkaan joutunut lohjennut taltta.

Mustikkaharju (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Vetelin Torpasta Teerijärven Småböndersiin vievän paikallistien (18041) luoteispuolella, Mustikkaharjun luoteisrinteellä metsässä. Aarne Äyräpää on tarkastanut kohteen vuonna 1933. Kysymyksessä oli kooltaan noin 5 x 4,6 m kokoinen kivikehän ympäröimä kuoppa. Kehän korkeus oli noin 40-45 cm, keskuskuopan syvyys oli noin 110-120 cm. Alarinteen puolella kivikehässä oli kuoppaan johtava käytävän tapainen painanne, jonka ulkolaidassa oli keskuskuopan syvyinen kuoppa. Äyräpää havaitsi kuopassa hiukan hiiltä, mutta ei pitänyt muodostelmaa tervahautana. Hän arveli rakennelmaa jonkinlaiseksi säilytyspurnun jäännökseksi.
Vuoden 1990 inventoinnissa kivikehä oli Äyräpään tarkastusajasta metsittynyt ja paksun sammaleen ja muun aluskasvillisuuden peitossa, mutta koskematon. Todennäköisesti kysymyksessä on historiallisen ajan jäännös, mahdollisesti Äyräpään esittämä säilytyspurnu.

Alaspää (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Räyringinjörven pohjoispäässä, Alaspään talon pohjoispuolisilla pelloilla, paikallistien pohjoispuolella. Paikalta kerrotaan löytyneen peltotöissä vuoden 1948 vaiheilla reikäkivi, reikäkiven katkelma, taltta ja kaksi nappien valinmuottia. Löytöpaikka sijaitsee talon pohjoispuoleisella pellolla. Esineiden nykyinen sijoituspaikka on tuntematon.
Inventoinnissa vuonna 1990 pelto oli kyntämättä ja kasvillisuuden peitossa; pienestä perunamaasta löytyi yksittäinen kvartsiesine.

Isoharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee noin 1200 metriä Räyringinjärven lounaisrannasta, Räyrinki-Evijärvi maantieltä (no 744) lounaaseen haarautuvan paikallistien länsipuolella. Vuoden 1990 inventoinnissa löytyi soranottoalueen itä- ja koillisosassa kvartseja usean kymmenen metrin matkalla. Maalaji paikalla on varsin karkeaa ja paikalla voitiin havaita myös muita murskattuja/murskaantuneita kivilajeja. Paikkaa lienee käytetty soramurskevarastona, minkä vuoksi sen kivikautisuus on epävarma. Löydöissä oli kuitenkin havaittavissa kvartsi-iskoksia ja mm. retusointia yhdessä iskoksessa.

Papinkallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kallionyppylän itäpuolella mäntykankaalla jonossa 10 kpl kuopanteita, joiden läpimitta on 3-4 metriä. Kairatessa todettiin kuopissa olevan likamaata ja nokea, jota ulkopuolella ei ole. Kuoppien välit 7-24 metriä. Pyyntikuoppajono.
.
Inventointi 2018: Kohde on ennallaan. Noin 120 m pitkä pyyntikuoppajono, jossa 9 kuoppaa, sijaitsee Papinkallion itäpuolella kahden soiden välisellä kannaksella. Kairauksissa havaittiin kuoppien yläreunassa ja joissakin matalissa vallissa yli 5 cm paksu huuhtoutumiskerros. Huuhtoutumiskerroksen perusteella kohde on esihistoriallinen.

Räyrinki Hautasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Osittain kuivatun Haapajärven eteläpuolella, n. 200 m Perhonjoen rannasta pohjoiseen on peltojen ympäröimä kumpare, Hautasaari. Kumpareella on vanha tervahauta, jonka halkaisija on n. 10 m. Haudan halssikuoppa ja äärivallit erottuvat hyvin.

Mehtä-Porasen uuni (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Porasen uuni sijaitsee aivan tien varressa, noin kymmenen kilometriä Hallapurolta Perhoon päin ajettaessa. Uuni näkyy hyvin tielle ja on helppo löytää. Lähin talo on Metsä- eli Mehtä-Poranen, noin puolen kilometrin päässä uunilta etelään.
Matalaan rinteeseen rakennettu uuni on suhteellisen pienikokoinen. Uunin reunoja on tuettu vallituksella, joka korottaa uunin noin puolitoista metriä ympäristöä korkeammalle. Uunin seinämät eivät kuitenkaan ulotu vallitusta korkeammalle. Uunin pesän suurin syvyys on noin 2,5 m, mutta seinistä irronneet kivet ja pohjalle jäänyt jätekalkki ovat varmasti madaltaneet sitä alkuperäisestä.
Uuni on rakennettu latomalla pyöreähköistä luonnonkivistä. Suuaukon mahdollista ladontaa ei voi määritellä, sillä se on pahoin sortunut. Uunia ympäröivässä vallissa on käytetty hiekan ja kivien ohella myös huonosti palanutta jätekalkkia. Uunin ovat rakentaneet seudulla metsänvartijana toimineen Johannes Viitalan pojat, jotka ajoivat kalkkikiven uunille Vesterpakasta.

Jussinsaari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijärvellä olevalla pienellä saarella, sen korkeimmalla kohdalla. Röykkiön koko on noin 4 x 4 x 0,6 metriä ja siinä on keskuskuoppa (1,7 x 0, 9 m). Röykkiö on "lapinraunio-tyyppinen". Alue kuuluu Natura-alueeseen.

Leskelä A (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijärven länsi-lounaispuolella. Paikalla on epäsäännöllinen röykkiöryhmä mäen laella; röykkiöitä on enemmän kuin 8 kpl. Todennäköistä kaskipeltoa.

Leskelä B (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijärven länsipuolella. Kaskiraunioryhmä mäen laella, röykkiöillä rajattu pelto.
Kohde Leskelä A (1000 00 6439) sijaitsee noin 140 metriä koilliseen.

Soukkapaikka (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Halsuanjoen sivuhaaran pohjoispuolella, joesta noin 400 m koilliseen, Kokkola-Jyväskylä -tien lounaispuolella. Paikalla on kiviröykkiö, jonka koko on 3,5 x 4 x 0,5 metriä. Sen ympärillä on 8 kuopan muodostama suorakulmainen kuvio (5,5 x 5,5 m). Kuoppien läpimitta on noin 1 m ja syvyys noin 0,6 m.

Varesharju S (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Viljelyröykkiöitä (5 kpl) loivalla kankaanrinteellä.

Varesharju N (Asuinpaikat)
Historiallinen; Harjun luoteisrinteellä noin 900 metriä Perhonjoesta lounaaseen, Patananjoen länsipuolella. Pirtin pohja, peltoaitoja ja röykkiöitä. Mahdollisesti 1500-1600-lukua, kohde ei löydy veroluettelosta.

Lahdenkrooppi E (Asuinpaikat)
Historiallinen; Karjamajan jäänteet sijaitsevat Vattajanniemen keskiosassa, kosteikkoon viettävässä rinteessä Lahdenkroopin itäpuolella noin 170 m Lahdenkrooppiin ja Vatunkiin johtavien teiden risteyksestä luoteeseen.
Karjamajan jäännös on neliömäinen kohouma, jonka lounaisnurkassa on 1 x 1 m laaja kumpare. Kumpareen sisään tehdyssä koekairauksessa havaittiin tiilenmurskaa sekä hiiltä. Neliönmuotoisen rakennuksen sivujen pituudet ovat olleet 3,5 m. Kohteesta oli havaittavissa myös hieman nurkkakiveystä tai kivijalkaa. Kohteen päälle on aseteltu kolme hirttä. Jäänteen koillisnurkkaan on kasattu pieni kivikasa mm. tiilistä.
Kyseessä on läheisiin niittyihin ja laidunalueisiin liittyvä asuinrakennus. Perimätiedon mukaan karjamaja on ollut olemassa jo 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.

Pitkäpauha E (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vattajan pohjoisosassa Pitkänpauhan niemenkärjen rantakivikossa on kolme venevalkamaa. Valkamat ulottuvat kaus nykyisestä rannasta, lähes niemen korkeimmalle kohdalle saakka. Eteläisimmän valkaman puolivälissä on vanha betonista ja metallista tehty veneenkiinnitystanko.
Pitkäpauha on ollut pieni saari jo ainakin 1690-luvulla. Perunkirjoissa vanhin merkintä kalamajasta Pitkässäpauhassa on vuodelta 1885. valkamat liittynevät Pitkänpauhan vanhempaan, jo hävinneeseen rakennuskantaan.

Isomaa (1000007379) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ullavanjärven luoteisrannalla. Paikalla on asumuksen pohjia (2 kpl), kiviröykkiö, kiviaitoja.

Lummukkamäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Tieleikkauksessa tulisijan jäännökset ja tummanpunaista likamaata sekä palanneita kiviä. Hans-Peter Schulzin mukaan paikalta ja lähistöltä on esinelöytöjä.

Kokkolan vanha asemakaava-alue (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kokkolan kaupunki perustettiin vuonna 1620. Kaupungin vanha alue sijaitsee suurin piirtein Tehtaankadun, Kustaa Aadolfinkadun, Antti Chydeniuksenkadun ja Rantakadun välisellä alueella. Nykyinen asemakaava perustuu vuoden 1665 palon jälkeen laadittuun ruutuasemakaavaan. Sitä edelsi epäsäännöllisempi asemakaava.
Kaupungin isoavihaa vanhemmat säilyneet kaupunkiarkeologiset kulttuurikerrokset ovat muinaismuistolain rauhoittamia. Museovirasto teki vuonna 2000 Kokkolan kaupunkiarkeologisen inventoinnin, jossa määriteltiin, millä tonteilla muinaismuistolain rauhoittamat kulttuurikerrokset ovat todennäköisesti säilyneet. Kaupunkialueella on tehty muutama arkeologinen kaivaus.
Osoitteessa Isokatu 22 tehtiin arkeologisia tutkimuksia syksyllä 2020 uudisrakennukseen liittyen. Kaivausalueella oli erilaisia käyttö- ja tasauskerroksia, joista yksi tulkittiin mm. 1600-luvun pihakerrokseksi. Pihakerroksen alla sijaitsi 1600-luvun alun laidun/peltokerrokseksi tulkittu kerros. Kaivausalueelta todettiin kaksi eriaikaista (1600- ja 1800-l) rakennuksen kivijalkaa, jotka sijoittuivat alueen etelälaitaan.

Heinäjärvi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kaksi kiviaitaa, pituus noin 25 m, leveys 1 m, korkeus 0,6-1 m. Kohde sijaitsee noin 10 m kuivatun järven rannasta rannansuuntaisesti. Hans-Peter Schulzin mukaan kyse ei ole peltoaidoista. Alue on hyvin kivinen, eikä sitä ole raivattu. Alueella kasvaa yli 200 vuotta vanha komea kuusikko.

Leppilampi SE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Leppilammen kaakkoispuolella kivikautisia asuinpaikkalöytöjä (6 hiottua kiviesinettä) noin 300 metrin matkalla pohjois-eteläsuuntaisesti. Pellon pinnassa paikoitellen palaneita kiviä. Muinainen törmä noin 6 m lammen yläpuolella.

Herlevinharju 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö on suorakulmainen ja siinä on vähintään 2 kivikerrosta. "Lapinraunio", varhaismetallikausi?
Kohde tarkastettava!

Herlevinharju 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Laaja asuinpaikka-alue. Löytökeskittymiä noin 500 x 100 metrin alueella metsänaurausalueella.
Kohde tarkastettiin vuonna 2022. Aurausurat olivat kasvaneet umpeen, joten havaintoja löydöistä ei voitu tehdä. Myöskään tuulenkaadoista tai satunnaisista koekuopista ei tehty löytöjä. Näin ollen asuinpaikan aluerajaus jäi selvittämättä.

Isokangas SW (Kivirakenteet)
Historiallinen; Merkkikivi vanhan ratsupolun varrella.

Kryynimäki (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kyseessä on ns. pitkäröykkiö, joka sijaitsee kivikkoisen Kryynimäen korkeimmalla kohdalla Hilli-Passoja välisen kylätien länsipuolella. Röykkiön pituus on noin 20 metriä ja leveys 3-4 metriä. Röykkiö on lähes pohjois-eteläsuuntainen. Pitkäröykkiö koostuu mahdollisesti useammasta jonoon rakennetusta pienemmästä röykkiöstä.

Jouhineva (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Lehtola 2007:
Kohde sijaitsee Lestijoelta noin 2,8 km itään, Jouhinevan, Ingannevan ja Hirvinevan välisessä maastossa.
Kohteeseen kuuluu kaksi röykkiötä ja raudansulatuspaikka. Röykkiöt ja raudansulatuspaikka ovat samalla metsäalueella, mutta etäisyyttä niillä on vähintään pari kilometriä.
Röykkiö 1 ja röykkiö 2 sijaitsevat matalan hajanteen päällä. Alueella on myös kolmas mahdollinen röykkiö. Röykkiöt ovat näköetäisyyden päässä toisistaan. Röykkiö 1 on muodoltaan epämääräinen ja sammaleen peittämä. Röykkiö 2 on iso, muodoltaan pyöreä ja siinä on ympyränmuotoinen kuoppa keskellä. Keskellä oleva kuoppa vaikuttaa ihmisen tekemältä. Kivet ovat aseteltuja. Maasto ei ole runsaskivinen, joten sen perusteella ne eivät ole luonnon muodostamia. Alueella kasvaa katajaa.
Raudansulatuspaikka sijaitsee alueella nimeltä Pajakangas. Siellä on kolme muodostumaa, jotka vierekkäin muodostavat L-kirjaimen. Niiden reunat ovat kohollaan ja keskellä maa on alempana. Alueelta löytyy rautakuonaa. Maa on soista ja vetistä. Osana Lestijokilaakson historiaa on raudantyöstö. Kohde on mahdollisesti ollut suomalmin esityöstön polttopaikka.
Tarkastus 2020:
Vuoden 2007 tarkastuksessa mainitulla röykkiöllä 1 tarkoitetaan todennäköisesti Jouhinevan itäpuolen lounas-koillissuuntaisen harjanteen koillispäädyssä olevaa röykkiötä. Sen läpimitta on n. 3 metriä, ei keskuskuoppaa. Röykkiö 2 sijaitsee n. 100 metriä lounaaseen, saman harjanteen lounaispäädyssä. Se on läpimitaltaan n. 8 metriä. Röykkiön keskellä on parin metrin läpimittainen keskuskuoppa, jossa kasvaa puita. Röykkiön kaakkoispuolella n. 10 metrin päässä on ns. kivipöytä, läpimitta noin kaksi metriä. Raskas kivipaasi lepää pienempien kivien päällä. Röykkiöstä 2 noin 25 metriä itään on yksi noin 3 metrin läpimittainen matala keskuskuopallinen röykkiö (röykkiö 3) ja noin 120 metriä kaakkoon pienen mäenharjanteen päällä 5x5 metrin läpimittainen röykkiö (röykkiö 4). Kts. alakohteet.

Kaukon silta (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Noin 4,5 km Kokkolan keskusta koilliseen Perhonjoen entisellä rantatörmällä, noin 250 m:n etäisyydellä joesta ja noin 50 m Vitsarin koulusta pohjoiseen, Vitsarin maantien itäpuolella. Paikka on ympäristöstään hieman korkeammalle kohoava pieni mäki. Maasto laskee kohteesta melko jyrkästi pohjoiseen ja itään Perhojoelle päin. Kohteen muodostelma, kivivalli, rajautuu koillis- ja kaakkoislaidalla viereisen omakotitalon tonttiin.
Venäläiset sotilaat rakensivat vallin tykkiasemakseen Suomen sodan aikana 15.-29.9.1808.6 Kaukon sillalla käytiin vähäisiä taisteluita, mutta niillä oli suuri merkitys Ruotsi-Suomen armeijalle, jonka pääjoukoille löytyi vetäytymistie. Taistelu käytiin tykistötaisteluna.
Valli on kooltaan noin 22 x 5 m, enimmillään noin 1,5 m korkea ja koostuu lähinnä kivistä. Muodostelma on luode-kaakkosuuntainen. Vallin kaakkoispää rajautuu noin 2 m halkaisijaltaan olevaan maakiveen. Vallissa on kolme syvennystä, joihin oli sijoitettu tykit. Keskimmäinen syvennys on suurin, noin 3 m leveä ja 0, 8 m syvä. Vallin lounais-luoteissivulla on joitakin paikoiltaan alas vyöryneitä kiviä. Koillis-kaakkoissivu on jyrkkä ja hyvin säilynyt. Muodostelman päällä kasvaa eri ikäisiä puita ja pintakasvillisuutena lähinnä turpasmaista heinää. Päältä on kaadettu joskus isojakin puita, mistä on merkkinä pohjoisimmassa syvennyksessä lahonnut kanto. Vallin päälle on pystytetty muistokivi, johon on kaiverrettu vuosiluku 1808.
Vallista etelään on noin 10 m halkaisijaltaan oleva kuoppa. On mahdollista, että kohdalta on otettu aikoinaan kiviä vallin rakentamiseen. Välittömästi vallin kaakkoispään eteläpuolella on melko säännöllinen kulmikas syvennys, joka on noin 4 m halkaisijaltaan. Jyrkät reunat viittaavat lähihistoriassa syntyneeseen muodostelmaan.
Perimätiedon mukaan itään päin laskevalla rinteellä olisi Suomen sodan aikaisia ”hautapoteroita”.

Rajaluoto Liljas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 5 km Kokkolan keskustasta itä-koilliseen Perhonjoen varrella. Kohteen rakenteet sijaitsevat peltoalueelle johtavan tien päässä, viljelyksessä olevan pellon pohjoisreunalla.
1. Kellarin perustus 1. Noin 4,5 x 3 m ja 0,8 m syvä, keskustan kivetty kuoppa on n. 2,2 x 1,2 m. Pohja-ala on suorakaiteen muotoinen. Ovi on sijainnut kaakkoissivulla, missä on kapea aukko. Rakenteessa on käytetty n. 0,5 m halkaisijaltaan olevia kiviä. Kellarikuopan länsiseinämä on osin sortunut. Aluskasvillisuutena esiintyy mm. maitohorsmaa ja sammalta. Rakenteen päällä ja ympärillä kasvaa tiheästi nuoria kuusia.
2. Kellarin perustus 2 (tai muun rakennuksen perustus). Sijaitsee välittömästi kellarin perustus 1:n länsipuolella. Noin 4 m halkaisijaltaan, kuoppa on n. 3 halkaisijaltaan ja n. 0,7 m syvä, rakenteen pohja-ala on muodoltaan lähinnä neliö. Keskellä kasvaa iso koivu ja nuoria kuusia, pintakasvillisuutena esiintyy mm. heiniä, maitohorsmaa ja sammalta. Kellariperustusten koillispuolella on alue, missä kasvaa vattua. Uusjakokarttaan kohdalla on merkitty rakennus. Kohdalla on ollut mahdollisesti heinälato.
Isojakokartalle alueelle on merkitty mm. sotilastorppa ja siihen kuuluneita peltoja.

Äijänsaari W (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 5,7 km Kokkolan keskustasta itä-kaakkoon Perhonjoen länsipuolella, n. 0,5 km joesta. Tervahauta sijaitsee välittömästi ohi kulkevan ajotien itäpuolella. Alueen puusto on nuorta sekametsää.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14 metriä. Kynä on n. 6 m pitkä, laskee lounaaseen ja päättyy isoon maakiveen sekä tien ojan kaivutöissä nostettuihin suurehkoihin kiviin. Kynän ja ympärysvallin rakennetta on tuettu isoilla kivillä. Isoja kiviä on hyvin näkyvissä ympärysvallin eteläsivulla.
Kokkolasta vietiin 1600-luvun lopulla eniten tervaa Suomesta. Huippukausi seudun tervantuotannossa oli 1765-1807, jolloin Kokkolan kautta vietiin eniten tervaa Suomessa. Kokkolan tervasatama hiljentyi lopullisesti 1890-luvulla.

Reipsaar (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 5 km Kokkolan keskustasta kaakkoon ja n. 150-200 m Kålabäckenin varrella sijaitsevasta Reipsarin talosta virtaa alaspäin joen mutkan kohdalla. Joki on tällä kohtaa enimmillään lähes 10 m leveä ja joen rinteet laskevat paikoin jyrkästi jokiuomaan.
Alueella on myllyrännejä ja patoja n. 50 metrin matkalla joessa. Virtauksen suuntaa on ohjattu joen itälaidalle. Kahdessa kohtaa pudotuskorkeutta on lisätty padoilla, jotka ovat lähes joen levyisiä. Padot erottuvat vedessä matalina kiveyksinä. Joen virtaus on selvästi heikompaa myllyrännien ja patojen ylä- ja alapuolella. Lisäksi joen penkereellä on kaksi tasanteeksi luonnehdittavaa aluetta. Tasanne 1 on kooltaan n. 5 x 2,5 m ja eteläisempi tasanne 2 n. 6 x 4 m.
Kålabäcken on entinen Perhonjoen sivuhaara ja se on ollut nykyistä vuolaampi virta. Reipsarin talossa on ollut toiminnassa useita myllyjä eri vuosisatojen aikana. Vuoden 1875
maakirjan mukaan Kokkolassa oli 23 verotettua kotitarvemyllyä. Reipsarin talon myllyn verollepanovuodeksi mainitaan 1786. Myllyn mainitaan toimineen Åholmin koskessa ja siinä
on ollut yksi pari jauhinkiviä.

Kåla (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 5 km Kokkolan keskustasta kaakkoon Kålabäckenissä, joen länsipuolellasijaitsevan Kålan sahan ja joen mutkan kohdalla.
Paikalla on myllyrännejä, patoja ja johdinaita joessa. Rakenteet sijoittuvat n. 50 metrin matkalle. Selvin rakenne on n. 25 m pitkä johdinaita. Virtauksen suuntaa on ohjattu joen itälaidalle. Virtaus selvästi heikkenee rakenteista sekä ylä- että alavirtaan päin mentäessä.
Kålabäcken on entinen Perhonjoen sivuhaara ja aiemmin se oli vuolaampi virta. 1875 maakirjan mukaan Kålan kotitarvemyllyn verollepanovuosi oli 1786 ja mylly on toiminut Kålapuron koskessa. Kotitarvemylly toimi paikalla koko 1800-luvun. 1900-luvun alussa Kålan ikivanhalle myllypaikalla perustettiin suurehko saha- ja myllyliike, jossa ajoittain höylättiin myös päreitä.
Kålan kohteesta n. 800 m kaakkoon on Kålabäckenin vanhassa uomassa myllyrännejä ja johdinaitoja. Paikalla on myös 1949 palaneen sahan sementtiperustuksen jäänteet sekä osa vanhempaa (ilmeisesti myllyn tai sahan) perustusta, joka koostuu isoista lohkarekivistä.

Juckusbergen (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 5 km Kokkolan keskustasta kaakkoon, Linnusperältä Kirilahteen johtavan Karsobackavägenin eteläpuolella. Paikka on laajahko, paikoin jyrkkärinteinen kallioalue, korkeimmalla kohdalla on myös avokallioita. Kohde sijaitsee melkein Juckusbergenin korkeimmalla kohdalla, avokallion reunalla. Muodostelman eteläpuolella kulkee luontopolku. Alueen puusto on lähinnä nuorta mäntyä.
Paikalla on noin 25 m pitkä kiviaita, jonka keskivaiheilla on röykkiö. Rakenne sijaitsee luoteeseen päin laskevalla kalliolla.
1. Kiviaita. Noin 25 m pitkä. Aita on rakennettu 0,2-0,8 m halkaisijaltaan olevista kivistä, leveys on n. 0,5-1 m ja korkeus enimmillään n. 0,4 m. Rakenne on luoteis-kaakkosuuntainen ja kaakkoispää sijaitsee kalliolla korkeammalla.
2. Röykkiö. Sijaitsee kiviaidan keskivaiheilla. Rakenne on n. 2 m halkaisijaltaan ja koostuu
keskimäärin 0,2-0,3 m halkaisijoiltaan olevista kivistä. Korkeus on n. 0,3-0,4 m.
Pintakasvillisuudesta päätellen kohteen muodostelmia ei ole rakennettu ainakaan lähihistoriassa. Sijaintikorkeuden perusteella kohde voisi ajoittua jopa vanhemmalle rautakaudelle. Rakenteiden perusteella on myös mahdollista, että kiviaidassa sijaitseva röykkiö on tehty myöhemmin.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan kiviaita, jota tulisi pikemmin kutsua kivivalliksi, on muinaisjäännösrekisterin kuvauksen mukainen. Kivivallin luoteispäästä parinkymmenen metrin päähän luoteeseen on harvakseltaan vallin suunnassa asetettuja, noin 0,5 m:n kokoisia kiviä, suunnilleen koordinaattipisteeseen N 7082388 E 313982 asti. Kivivallin tarkoitus tai ikä ei selvinnyt. Todennäköinen selitys on vanha rajalinja, mutta tarkastelluilla vanhoilla kartoilla ei sellaista ole kohdalle merkitty (pitäjänkartta 1840l, 1950-l maastokartta).
Kiviaidasta parisataa metriä itään sijaitsee Kålan monttuna tunnettu vanha louhos. Louhos näkyy peruskartalla pienenä lampena (N 7082454 E 314178). Kivilouhoksen ikää ei tämän inventoinnin yhteydessä kyetty selvittämään. Paikalle johtava pusikoitunut tie on ollut pikipäällysteinen. Louhoksen reunakivissä on poran jälkiä.

Åmans (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee noin 5 km Kokkolan keskustasta kaakkoon. Paikka on peltoalueiden keskelle jäävä mäki.
Palmin tilan itäpuolinen alue, missä rakenteet sijaitsevat, oli tarkastushetkellä 2007 karjalaitumena, joten kohdetta ei tarkastettu maastossa. Tiedot kohteen muodostelmista perustuvat vuoden 1997 inventointihavaintoihin. Tuolloin Åmansin alueella havaittiin runsaasti kiviaitoja laidunpelloilla ja niiden ympärillä sekä kolme ajoittamatonta röykkiötä. Röykkiöt sijaitsivat kivisillä paikoilla havumetsässä.
1. Röykkiö 1. Noin 11,9 x 1,8 m ja korkeus enimmillään n. 0,5 m. Kyse on mahdollisesti kiviaidasta.
2. Röykkiö 2. Röykkiön pohjoisreunassa on 3-4 noin 0,5 metrin korkuista kiveä, jotka sijaitsevat toisten, suunnilleen samankokoisten kivien päällä. Näiden päällä havaittiin puolestaan joitakin pienempiä kiviä. Edellisen eteläpuolella oli pienemmistä kivistä koottu röykkiö. Muodoltaan pyöreähkö röykkiö on kooltaan 4,4 x 3,5 m ja korkeudeltaan n. 0,2-0,3 m. Röykkiö koostuu n. 0,1-0,3 m halkaisijoiltaan olevista särmikkäistä kivistä. Reunoilla on isompia ja keskellä pienempiä kiviä.
3. Röykkiö 3. Hajanainen, matala röykkiö n. 2 m halkaisijaltaan ja n. 0,7-0,8 m korkean maakiven ympärillä. Röykkiö on n. 5 m halkaisijaltaan ja 0, 3 m korkea.

Tervaholma (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kokkolan keskustasta n. 1 km etelään ja 450 m Kaarlelan kirkosta koilliseen. Kohde rajautuu etelässä Kirkkolehdonkatuun, idässä on ammattikorkeakoulun kiinteistö, lännessä on asuinkerrostaloja ja pohjoisessa n. 100 metrin etäisyydellä kulkee Eteläväylä, valtatie 8. Mäen rinteet ovat suhteellisen jyrkkiä. Korkein kohta on n. 6,5 m mpy. Kohteen rakenteet sijaitsevat n. 3-6,5 m mpy.
Kysymyksessä on noin 100 m halkaisijaltaan oleva mäki, jonka laelle ja rinteillä on ainakin 5 kuoppaa, muutama kivikeskittymä ja kiviaita. Kiviaita sijaitsee n. 3-4 mpy ja muut rakenteet n. 5-6,5 mpy.
Tervaholma mainintaan joissakin paikallishistorioissa 1500-luvun lastaus- ja kauppapaikkana, joka olisi ollut myös varhainen tervanvientisatama. Vuodelta 1649 peräisin olevaan Claes Claessonin piirtämään karttaan on merkitty Tervaholman ympärillä ”grundt vatten” eli matalaa vettä ja siellä mainitaan olleen muutamia aittoja. Maankohoamisen seurauksena Tervaholma ei ole voinut olla enää tässä vaiheessa merkittävä satamapaikka. Isojakokartoista selviää paikan myöhäisempää historiaa. Alueella oli viljelyksiä. Isonjaon selitelmästä käy ilmi, että Tervaholma kuului pappilan maihin.

Heinola (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee pienellä mäellä noin 1,8 km Kokkolan keskustasta kaakkoon Jyväskylän valtatie no 13 varrella. Kohteen muinaisjäänne on iso siirtokivilohkare paikalla olevan kahden autiotalon piha-alueella. Etelä- ja länsipuolella on vanhoja peltoja. Talojen välittömässä läheisyydessä ja lähistön pelloilla on muitakin isoja siirtokivilohkareita.
Paikalla on noin 12 m x 8 m ja 4 m korkea siirtokivilohkare. Pohjoispäässä kivi on lohjennut ylhäältä alas asti. Länsiseinämässä on n. 1,8 metrin korkeudelle pultattu rautarengas. Kiven päällä on myös rautapulttauksia.
Tarinan mukaan Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik olisi pysähtynyt tällä paikalla, kun hän saapui Kokkolaan 31.7.1752.

Kallinen Brinkinkuja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jyväskylän tien no 13 varrella, tien länsipuolella, ja Jyväskyläntien, Linnusperän ja Isoonkylään johtavien teiden risteyksestä n. 270 m etelään. Tervahauta sijaitsee melko jyrkästi itään laskevan rinteen reunalla. Tervahaudan länsipuolella on omakotitalo.
Tervahauta on noin 12 m halkaisijaltaan. Kynä on noin 9 m pitkä ja se laskee sekä kapenee koilliseen.

Ratomossen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 3,6 km Kokkolan keskustasta kaakkoon Jyväskylän valtatien no 13 ja Sokojan tien välisellä alueella, Jyväskylän tiestä noin 300 metrin etäisyydellä. Torpan entinen pihapiiri sijaitsee pienellä mäellä; pihapiiri on heinittynyt ja kasvaa harvakseltaan puita.
Alueella rakennusten perustuksia, kellarin perustus, kivistä tehty aitaus (halkaisijaltaan noin 10 metriä), kaksi kaivoa sekä noin 40 metriä pitkä kiviaita (ks. erilliskohteet).
Paikalla on ollut sotilastorppa, joka on perustettu 1700-luvulla. Torpparina oli Olof Wall
(1757-1808/1809) niminen sotilas, joka muutti 1788 Kokkolaan Linnusperälle. Vuoden 1790 sotilasrullissa on maininta: Olof Wall, synt. P:maalla, 30 v, 11/4 palv.v, naimaton, sairaana.
Paikka on ollut asuttuna sotilastorppa-vaiheen jälkeenkin ja siten osa kohteen rakenteista
voi olla peräisin myöhemmältä ajalta.

Kiviniemi (1000010027) (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 2,7 km Kokkolan keskustasta etelä-lounaaseen. Kruunupyyntien
varrella sijaitsevan Kiviniemen tilan vanhan päärakennuksen pihassa nurmikolla, länteen
päin laskevan piha-alueen reunalla.
Paikalla on kaksi kuppikiveä. Kuppikivi 1 on noin 1,2 x 0,5 m halkaisijaltaan oleva kupera ja matala maakivi, jossa on yli kymmenen kuoppaa. Kuopat ovat halkaisijoiltaan n. 5-10 cm ja 1-2 cm syviä. Lähes kiven keskellä on kolme kuoppaa, jotka on yhdistetty toisiinsa urilla. Myös kiven eteläpäässä on urilla yhdistetyt kuopat. Tällä kohtaa kivi on rapautunut ja kuopat erottuvat heikosti. Kuppikivi 2 sijaitsee edellisestä n. 15 m etelä-kaakkoon. Kysymyksessä on noin 35 cm halkaisijaltaan oleva lähes maantasainen kivi, jossa on n. 5 cm ja 2 cm halkaisijaltaan olevat kuopat. Rapautuneessa kohdassa on vielä ainakin yksi heikommin erottuva kuoppa. Lisäksi paikalla on vielä mahdollinen kuppikivi 3 (?), joka sijaitsee noin 15 metriä kuppikivi 1:stä koilliseen. Se on noin 25 cm halkaisijaltaan oleva lähes maantasainen kivi. Kivessä on mahdollisia kuoppien aihioita.
Kuppikivet liittyvät rautakauden, keskiajan ja uuden ajan alun asutusalueisiin ja näihin liittyviin muinaisjäännöksiin. Ne esiintyvät lähes aina vanhassa viljelysympäristössä. Kiviniemen kuppikivet voivat korkeuden perusteella olla peräisin aikaisintaan noin 1200-luvulta. Kokkolasta ei ole tähän mennessä löytynyt todisteita näin vanhasta viljelyä harjoittaneesta asutuksesta.

Isokylä Finellin tontti (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 3 km Kokkolan keskustasta etelälounaaseen, Kruunupyyntien ja Vaasantien väliin jäävällä omakotitaloalueella, omakotitalon pihalla. Kuppikivi sijaitsee pihan korkeimman kohdan tuntumassa.
Kuppikivi sijaitsee piha-alueen nurmikolla, kiven ympärillä kasvaa ruusupensaita
ja syreeni. Noin 1,6 m korkean siirtokivilohkareen päällä on kolme suppilomaista kuoppaa.
Kuoppien mitat:
Kuoppa 1. N. 7,5 cm halkaisijaltaan ja n. 4 cm syvä.
Kuoppa 2. N. 4 cm halkaisijaltaan ja n. 2,5 cm syvä.
Kuoppa 3. N. 5 cm halkaisijaltaan ja n. 3 cm syvä.
Kiven pinnalla kasvaa eri jäkälälajeja.
Historiallinen tausta: Kuppikivet liittyvät rautakauden, keskiajan ja uuden ajan alun asutusalueisiin ja näihin liittyviin muinaisjäännöksiin. Ne esiintyvät lähes aina vanhassa viljelysympäristössä. Finellin tontin kuppikivi ajoittuu korkeuden perusteella aikaisintaan n. 1200-luvulle. Kokkolasta ei ole tähän mennessä löytynyt todisteita näin vanhasta viljelyä harjoittaneesta asutuksesta.

Blåbäribacken 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 3,3 km Kokkolan keskustasta etelä-lounaaseen Kruunupyyntien ja Vaasantien risteyksestä n. 170 m itään. Kohde sijaitsee Blåbäribackenin pohjoiskärjessä.
Alueen maasto on erittäin louhikkoista ja mäellä esiintyy isoja siirtokivilohkareita.
1. Tervahauta 1. Noin 10 m halkaisijaltaan, kynän pituus on n. 5,5 m. Kynän seinämät on lähes kokonaan kivillä tuettu.
2. Kuoppa 1. Noin 15 m tervahauta 1:stä etelä-kaakkoon. Kuoppa on n. 4 m halkaisijaltaan ja muodoltaan soikeahko. Kairauksessa kuopan maannoksessa todettiin hiiltä.
3. Kuoppa 2. Noin 10 m tervahauta 1:stä kaakkoon. Kuoppa on n. 2,5 m halkaisijaltaan. Kairauksessa todettiin hieman hiiltä.
4. Painanne. Noin 15 m tervahauta 1:stä itään. Noin 5 x 4 m, pohja-ala on lähinnä neliö. Koepistossa todettiin n. 15 cm paksu turvekerros, huuhtoutumiskerros lähes puuttui, rikastumiskerros vaikutti lähes puhtaalta.
Noin 250 m kohteen muodostelmista etelälounaaseen on tervahauta Blåbäribacken 3 (1000049155). Perimätiedon mukaan mäellä on ollut neljä tervahautaa.

Blåbäribacken 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 3,5 km Kokkolan keskustasta etelä-lounaaseen Kruunupyyntien ja Vaasantien risteyksestä noin 170 m ja 250 m kaakkoon. Kaksi kiviaitausta sijaitsee Blåbäribackenin korkeimman kohdan tuntumassa. Alueen maasto on erittäin louhikkoista ja mäellä esiintyy isoja siirtokivilohkareita. Alueella kasvaa vanhaa kuusimetsää ja aluskasvillisuutta dominoi mustikka.
1. Kiviaitaus 1. Sijaitsee mäellä pohjoisempana. Rakenne on läpimitaltaan n. 30 m, aita on enimmillään noin 3 m leveä ja noin 0,9 m korkea, pohja-ala on muodoltaan pyöreähkö. Aitaukseen on kulkuaukot pohjois- ja eteläsivulla. Pohjoispäässä kulkuaukko ja aita rajautuvat isoon siirtokivilohkareeseen. Pohjoispäässä kulkuaukossa on n. 1,8 m lev. kivipaasi siltana vanhan ojan yli. Oja erottuu matalana syvennyksenä. Aidan itäsivu jatkuu noin 4 m kehän ulkopuolelle etelään. Aitauksen sisäpuolinen alue on tasainen ja siellä kasvaa jonkin verran puustoa.
2. Kiviaitaus 2 on kooltaan noin 20 x 17 m, aidan korkeus on enimmillään n. 0,9 m, rakenne on pohja-alaltaan suorakaiteen muotoinen. Lounais- ja kaakkoiskulmassa on kulkuaukot aitauksen sisään. Keskellä kasvaa joitakin puita, aluskasvillisuus on lähinnä sammalta ja puolukkaa. Aitauksen reunamilla kasvaa tiheästi kuusta.
Historiallinen tausta:
Perimätiedon mukaan aitauksissa on viljelty perunaa. Aitausten rakentamisajankohta ei ole tiedossa. Isojakokarttaan on merkitty Bergåker -niminen pelto, joka sijoittuu nykyiselle Blåbäribackenille.

Storrånsberget (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee noin 4,8 km Kokkolan keskustasta lounaaseen. Rakenne sijaitsee Stårrånsbergetin halki kulkevan voimalinjan länsipuolella, matalan kalliokielekkeen itäpuolella. Mäen laella on avokallioita ja runsaasti siirtolohkareita. Puusto on lähinnä nuorta mäntyä.
1. Röykkiö. Noin 2,5 x 2 m ja 0,5 m korkea, soikeahkon muotoinen ja pohjois-eteläsuuntainen. Koostuu lähinnä isoista n. 0,4-0,5 m halkaisijoiltaan olevista kivistä, keskellä on myös pienempiä kiviä. Eteläpäädyssä on iso, n. 0,8 m halkaisijaltaan oleva kivi. Jäkäläkasvillisuuden perusteella rakenteella on ikää yli 100 vuotta.
2. Kivikehä (asumuspainanne). Välittömästi röykkiön luoteispuolella on kivikehäksi luonnehdittava rakenne. Rakenne on n. 3 m halkaisijaltaan, pohja-alan muoto on lähinnä neliö. Reunoilla kivet ovat keskimäärin 0,5 m halkaisijoiltaan. Eteläsivulla on kohta, josta kivet puuttuvat. Rakenteen säännöllinen muoto voisi viitata tilapäissuojaan (tomtning).
Historiallinen tausta: Sijaintikorkeuden perusteella kyse voisi olla jopa vanhemmalle rautakaudelle ajoittuvasta kohteesta.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan kohteen luonteesta ei saatu uutta tietoa. Mainittakoon, että mahdollisessa tomtningissa ei olisi tilaa kuin yhdelle pienelle ihmiselle tiukassa kyyryasennossa. Vaikuttaa siltä, että "tomtning" saattaa olla syntynyt otettaessa kiviä viereiseen röykkiöön. Röykkiöstä noin 15 m kaakkoon on kahden kylän rajalinja, jonka kohdalla kulkee sähkölinja. On mahdollista, että kyseinen röykkiö on kylien välinen vanha rajapiste (luoteessa kylä n:o 408 Kvikant ja kaakossa kylä n:o 401).

Minngrundet (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 6 km Kokkolan keskustasta lounaaseen, Öijanjärveen laskevasta
Kvikantbäckenin suusta n. 350 m itään. Kohde sijaitsee kapealla hiekkaharjulla. Alueen maasto on kuivaa mäntyhiekkakangasta.
Tervahauta on noin 14 m halkaisijaltaan, kynän pituus on n. 9 m ja leveys enimmillään n. 2 metriä. Pinnalla kasvaa mustikkaa. Haudan keskustassa on suunnistusrastipaikka, minne on muodostunut polku.

Harrbådantie (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 5 km luoteeseen Vanhan satamanlahden luoteisrannalla, merenrantaan johtavan Harrbådantien varrella. Alue on tasaista hiekkakangasmaastoa, jossa mänty on valtapuuna. Tien yli kulkee luontopolku, joka kiertää vallien pohjoispuolelta. Vallit sijaitsevat metsässä. Kaavasuunnittelualueen raja kulkee muinaisjäännösalueen halki.
Kohteessa on neljä vallia. Valli 2 sijaitsee tien länsipuolella ja muut tien itäpuolella.
Vuonna 2007 suoritetussa inventoinnissa löytyi kaksi uutta vallia (vallit 3 ja 4).
Valli 1. Noin 40 x 7 m ja n. 1,5 m korkea. Lähes luode-kaakko-suuntainen. Rakenne koostuu kivistä ja maasta. Rakenteessa käytetyt isot kivet ovat hyvin näkyvissä vallin luoteispäässä. Vallin länsisivulla, sen kyljessä, on kaksi syvennystä, jotka on mahdollisesti kaivettu Krimin sodan aikana tykkiasemia varten. Välittömästi vallin pohjoispuolella on pieni mäki.
Valli 2. Noin 50 m valli 1:stä länteen. Noin 20 x 6 m ja enimmillään noin 2 m korkea. Rakenne on luode-kaakkosuuntainen.
Valli 3. Sijaitsee pienen kallioalueen eteläpuolella. Noin 20 x 7 m ja noin 1,3 m korkea. Lähes pohjois-eteläsuuntainen. Vallissa on neljä syvennystä, jotka ovat todennäköisesti kaivettu tykkiasemia varten. Rakenteen päällä kasvaa isohkoja mäntyjä.
Valli 4. Noin 18 x 8 m ja 1 m:n korkuinen. Luode-kaakkosuuntainen. Rakenteen koilliskaakkoisreunaa sivuaa kapea, noin 0,3 m syvä kaivanto. Rakenteessa on kaksi isoa kuoppaa. Vallin luoteispää on rakenteeltaan epäselvä. Muodostelman länsipuolelta on otettu maata, ilmeisesti melko lähihistoriassa.
Muiden Kokkolassa säilyneiden Krimin sodan aikaisten puolustusrakennelmien tapaan myös Harrbådantien vallit rakennettiin vasta vuoden 1854 Halkokarin kahakan jälkeen. Seuraavana vuonna käytiin ns. Davidsbergin taistelu, jolloin ainakin yhdessä Harrbådantien valleista sijaitsi yksi tykki. Vallien etäisyys toisistaan on niin pieni, että niiden välillä on ollut kuulo- ja mahdollisesti myös näköyhteys.

Davidsberg (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee vanhan satamanlahden itärannalla, Soldatskärin eteläpuolella, n. 200 m:n etäisyydellä meren rannasta. Alue on kivikkoinen mäki, jonka korkein laki on avokalliota ja noin 10 m mpy. Korkein alue on kuivaa mäntymetsää, alempana rinteillä maasto muuttuu kosteammaksi.
1. Röykkiö 1. Davidsbergin etelärinteessä. Noin 3 x 4 m, lähes maantasainen ja muodoltaan soikea. Rakenne koostuu keskimäärin n. 0,3 m halkaisijoiltaan olevista ja sitä pienemmistä kivistä. Röykkiö on suurimmaksi osaksi sammaleen peitossa ja sen yli kulkee polku. Päältä kulkemisen seurauksena röykkiö on osin tuhoutunut.
2. Röykkiö 2. Röykkiö 1:stä n. 50 m pohjoiseen etelään viettävässä rinteessä avokallioalueen reunalla. Röykkiö on lähes maantasainen ja osittain sammaleen peitossa. Röykkiö on kooltaan 3 x 2 m ja muodoltaan soikea. Se koostuu 0,3-0,4 m halkaisijoiltaan olevista ja sitä pienemmistä kivistä.
3. Luola. Sijaitsee avokallioalueen pohjoisreunalla. Kallion kielekkeen alla on miehen mentävä tila. Rakenne ei liene muinaisjäännös.
Historiallinen tausta:
Davidsbergin edustalla käytiin Krimin sodan aikana 2.9.1855 nk. Davidsbergin taistelu. Englantilaiset tulittivat rantoja ja kaupunkia, mutta suurempaa vahinkoa he eivät saaneet aikaan. Kokkolalaiset vastasivat tulitukseen, mitä kesti yli kolme tuntia. Kokkolalaisilla oli käytössään useita puolustusasemia. Yksi niistä sijaitsi Davidsbergin kallioilla, minne oli sijoitettu tykit. Davidsbergin taistelussa kokkolalaiset saavuttivat merkittävän torjuntavoiton.
Sijaintikorkeuden perusteella kohteen röykkiöt voisivat ajoittua myöhäisrautakaudellekin.
Inventoinnissa 2007 ei kuitenkaan selvinnyt niiden syntytapa tai tarkoitus.

Morsiussaari (Taide)
Historiallinen; Morsiussaari on noin kilometrin pituinen ja 100-200 m leveä lähes pohjois-etelä-suuntainen saari Vanhan satamanlahdella. Saari sijaitsee vastapäätä Soldatskäriä ja Gamla varvetia. Saari on kaakkoisreunastaan yhteydessä mantereeseen sillalla. Saarella on hyvin tiheä huvila-asutus. Morsiussaaren luoteiskärki on kalliota ja siellä on saaren korkein kohta.
Kalliolla on ainakin kuudessa kohdassa kalliohakkauksia. Osa hakkauksista erottuu epäselvästi.
1. Vanhin löydetyistä hakkauksista on vuodelta 1855 ja siinä on kirjaimet LCL ja CEL.
Kirjainten yläpuolelle on hakattu risti ja alapuolelle vuosiluku.
2. Henkilön nimikirjoitus, jonka alapuolella on vuosiluku 1899.
3. Henkilöiden nimikirjoituksia ja vuosiluku 1895.
4. Kirjaimia ja vuosiluku 1875.
5. Mm. vuosiluku 1878 ja “Minke”.
6. Epäselvä kalliohakkaus.
Alueelta löytyi vuoden 2000 inventoinnissa tähti, jonka keskellä on vuosiluku 1899. Tätä hakkausta ei vuoden 2007 inventoinnissa havaittu. Lisäksi kalliolla on hukkuneiden muistoksi tehty kalliohakkaus, jota ei löydetty vuoden 2000 inventoinnissa, eikä vuonna 2007 suoritetussa kohteen tarkastuksessa.
Jonas Cajanuksen vuonna 1763 piirtämästä kartasta voidaan päätellä, että nykyisen Morsiussaaren luoteiskärki oli tuolloin hyvin pieni saari merenlahdessa. Saaren kallioille pystytettiin ensimmäiset tuparakennukset 1840-luvulla ja saaren vesijättömaalle alkoi nousta huviloita vuodesta 1910 alkaen.

Gamla varvet (Kulkuväylät)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee noin 3,6 km Kokkolan keskustasta pohjoiseen Morsiussaarenlahden eteläosassa ja Vikåvikenin itärannalla. Muinaisjäännösalueella on seurakunnan Varvin kesäkoti sekä kaksi huvilaa.
Alueella on mm. laivan kiinnitysrengas, kaksi laiturin perustaa, laivanrakennuspaikka, veneenvetopaikka (?) sekä kivipenger.
Gamla varvetilla on rakennettu laivoja jo 1700-luvun alkupuolella. Kokkolan 1800-luvun kauppapurjelaivoista on suuri osa valmistunut siellä ja varvilla harjoitettiin myös laivojen korjaustoimintaa. 1860-luvulta lähtien laivojen rakentaminen alkoi hiipua ja isoja laivoja ei enää valmistunut. Vuosisadan lopulla laivanrakennus oli loppunut lähes kokonaan.
Kiinnitysrenkaan tangon päähän kaiverrettu jK-kirjainyhdistelmä viittaa kauppias laivanvarustaja Johan (Jean) Kyntzeliin. Kyntzell sai Kauppakollegiolta 1797 luvan perustaa laivaveistämön Kaustarvikiin. Hän oli Varvin päävarustaja ja useilla muilla kaupungin porvareilla oli osuuksia veistämöön. Perustamislupapöytäkirjassa mainitaan, että Kaustarvikissä ”jo vanhoina aikoina tämän kaupungin kauppiaat harjoittivat laivanrakennusta”. Kyntzellin perikunnan hallussa ollut veistämö toimi vielä Krimin sodan (1844-45) jälkeenkin.
Soldatskärin ja Varvin 1800-luvun laivanrakennuspaikkojen välissä Vikåvikenissä on näkyvissä ainakin kolmen tai neljän puulaivan hylyn osia. Perimätiedon mukaan alueella olisi useampiakin hylkyjä. Alueella on lisäksi huomattavasti jäsentymätöntä puutavaraa.

Hakalahdenkadun ja Rautatienkadun risteys (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 1300 m keskustasta kaakkoon Hakalahdenkadun ja Rautatienkadun risteyksessä, liikenteenjakajan keskellä.
Kellari erottuu maanpinnalla noin 8 m halkaisijaltaan olevana ja enimmillään noin metrin korkuisena pyörehkönä kumpuna. Päällä kasvaa nurmea ja nuori pihlaja. Sisäänkäynti on kylmämuurattu osin isoista n. 0,6-0,8 x 0,35 m halkaisijoiltaan olevista suorakaiteen muotoisista kivistä. Kivilaji on todennäköisesti graniittia. Kaksi isoa kiveä on on vyörynyt pois paikoiltaan. Sisäänkäynnin holvikaaren päällä on n. 0,7 m kylmämuurausta. Kellarin sisämitat ovat n. 5,2 x 2,5 m ja korkeus on keskellä n. 1,9 m. Katto on kaareva ja muurattu n. 0,2-0,5 m halkaisijoiltaan olevista kivistä, jotka on kiilattu paikoilleen. Pohjoisseinän alaosasta yksi n. 1 x 0,5 metrin kokoinen kivi puuttuu. Etelänurkkaukseen on kasattu lähihistoriassa tiiliskiviä. Sisään on aikojen ajan kuluessa kertynyt roskia ym. Rakenne on kuitenkin verrattain hyvin säilynyt.
Historiallinen tausta: Kellari on kuulunut (1700-)1800-luvulla paikalla sijainneeseen taloon.

Suntin ranta Puurokari (Asuinpaikat)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 650 m pohjoiseen kaupungin halki virtaavan Suntin länsirannalla Englanninpuistossa. Kohteen keskeinen rakenne, kiviperustus, sijaitsee n. 30 m halkaisijaltaan olevan kallioalueen päällä.
1. Rakennuksen perustus sijaitsee kallioiden länsireunalla. Pohja-alaltaan neliön muotoisen rakenteen läpimitta on n. 10 m. Perustus on korkein länsilaidalla, missä sillä on korkeutta yli metri. Isoimmat kivet ovat halkaisijoiltaan n. 1 metri. Päältä rakenne on tasainen. Luoteisnurkassa on 8-kulmainen betonista myöhemmin valettu perustus. Heti perustuksen itäpuolella on ilmeisesti portaiden jäänteitä, jotka erottuvat n. 2 m leveänä ja 2,5 m pitkänä itä-länsisuuntaisena kivirakenteena. Näiden kohdalta pohjoiseen laskee loivasti n. 10 m pitkä ramppi, jonka reunoilla on pienehköjä kiviä.
2. Kiviaita sijaitsee n. 100 m kaakkoon rakenne 1:stä. Aidan pituus on n. 32 m, leveys n. 1-1,5 m ja korkeus enimmillään n. 0,5 m. Länsipäässä olevat isot kivet näyttävät
myöhemmin paikoilleen siirretyiltä.
Sunti rantoineen on entistä kaupunginsalmen aluetta, jonka länsirannalle Pitkänsillan pohjoispuolelle keskittyivät 1600-luvulta lähtien tervakauppa, muut kauppatoiminnot sekä tavaraliikenne. Ensimmäinen maininta kaupungin meritullista on vuodelta 1658, joskaan sen sijaintipaikkaa ei mainita. Myöhempien kuvausten perusteella se olisi todennäköisimmin sijainnut juuri Puurokarilla. Vielä 1700-luvun alussa Puurokari oli saari kaupunginsalmessa, mutta maankohoamisen takia meritulli oli siirretty Ryövärinkarille, nykyiselle Pikiruukin alueella, jo ennen vuosisadan puoltaväliä. Kohteessa sijainneen rakennuksen käyttötarkoitus ei ole selvinnyt. Joissakin perustuksen kivissä olevat poranjäljet viittaavat kuitenkin meritullia myöhempään aikaan.
Suntin rannalla ja osittain salmessa, veden päällä, on sijainnut ainakin 1600-luvulta lähtien rantamakasiineja nykyiseltä Pitkänsillankadulta Antti Chydeniuksen kadulle asti. Joitakin makasiineja oli myös Pitkänsillan eteläpuolella. On oletettu, että kohteen kiviaita olisi mahdollisesti yhden tällaisen makasiinin perustuksen jäänne. Makasiinit ovat toimineet mm. navettoina ja talleina, sen jälkeen kun Vanhan satamanlahti jäi pois käytöstä ja satamatoiminnot siirtyivät vähitellen kokonaan Ykspihlajaan 1800-luvun loppupuolella.

Herman Renlundinkadun ja Libeckinkadun kulma (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 1 km luoteeseen lähellä keskussairaalaa. Paikalla on iso siirtokivilohkare, joka sijaitsee Herman Renlundinkadun ja Libeckinkadun
kulmauksessa.
Siirtokivilohkare on n. 3,5 m korkea ja n. 17 m pitkä. Kiven eteläpäässä on henkilön nimikaiverrus vuodelta 1909. Viime aikoina kiveen on tehty muutamia pieniä grafitteja.
Historiallinen tausta: Muinainen kaupunginsalmi on joissakin kartoissa nimetty Kockonlahdeksi, joka mahdollisesti oli seudun alkuperäinen suomenkielinen nimi. Tarinan mukaan Kockolahti -nimi juontuisi neljästä vedestä kohonneesta kivestä, joita kutsuttiin Kokkokiviksi. Näillä kivillä merikotkilla (kokko=merikotka) olisi ollut tapana istua syömässä saalistaan. Kohteen kiveä on pidetty yhtenä mahdollisena tarinoiden Kokkokivenä. Kuivalla maalla kivi oli 1500-luvulla.

Väinölä 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lestijokilaaksoon viettävän peltorinteen keskivaiheilla, Lestijoesta vajaa 300 metriä lounaaseen. Inventoinnissa 2007 poimittiin suppealta ja selvästi rajautuvalta alueelta kvartseja. Löytöjen joukossa kvartsikaavin ja -purasin.

Väinölä 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Lestijokilaaksoon viettävän peltorinteen keskivaiheilla, Lestijoesta noin 250 metriä lounaaseen. Inventoinnissa 2007 poimittiin suppealta ja selvästi rajautuvalta alueelta kvartsi-iskoksia.

Kerttulan tervahaudat (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Takalan talon lounaispuolella, metsässä. Paikalla on kaksi tervahautaa, jotka on merkitty myös peruskartalle. Ne sijaitsevat toisistaan noin 80 metrin etäisyydellä.
Vuoden 2014 inventoinnin mukaan toinen tervahaudoista on kokonaan tuhoutunut, se on jäänyt kääntöpaikan alle (läntisempi hauta, punainen piste, joka on muinaisjäännösrekisterin koordinaattipiste. Siitä noin 80 m itään sijaitseva hauta on säilynyt. Se on tuplahauta haudan läpimitta ulompi valli mukaan lukien 17 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 1,3 m, vallin korkeus 0,5 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 6 m ja syvyys 2,1 m, se on lohkokivillä kylmämuurattu. Haudan päällä kasvaa isoja kuusia.
Vuoden 2021 inventoinnissa todettiin, että muinaisjäännösrekisterin koordinaattipiste on tuhoutuneen tervahaudan kohdalla. Nyt kohteen koordinaatit on otettu säilyneen tervahaudan keskeltä.

Oravalan tervahauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tien nro 775 länsipuolella, tiestä noin 385 metriä, metsässä. Paikalla on tervahauta, joka on merkitty peruskartalle.

Niskankoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteessa sijaitsee Niskankosken uomassa myllyn perustus. Osa rakenteista on tuhoutunut ja siirretty/siirtynyt uoman alajuoksulle. Uoman kohdalla koskessa kiviä on aseteltu ohjaamaan jokea. Myllyn perustuksen läheisyydessä rannassa on noin 3,5 metrin päässä kiviperustus, mahdollisesti myllyyn liittyvä rakennus.
Niskankoskella toisella puolella rantaa sijaitsevalla parkkipaikalla on yksi urallinen kivi, joka on ollut osa rakenteita. Se on kasvillisuuden alla, mutta ei muodosta lähellä olevien kivien kanssa perustusta tai muuta kokonaisuutta.
Niskankoskella olevat perustukset sijaitsevat alueella jota kutsutaan nimellä Myllykangas.
Nimi viittaa, että alueella olisi ollut mylly. Useat Lestijoen varren myllyistä sijaitsevat mylly-sana alkuisella alueella tai tilan nimeltä Mylly talo läheisyydessä. Mylly on kiviperustuksen perusteella noin 1800-luvulta.
Nykytila: Käytöstä pois jäänyt mylly, josta on perustus jäljellä ja rannassa kiviperustus, joka on mahdollisesti ollut osa myllyn rakennuskantaa.
Vuoden 2012 inventoinnissa alue tutkittiin tarkoin - mitään rakenteita ei havaittu. Joessa ja koskessa vesi paikalla käytäessä oli hyvin korkealla.

Pitkäsenkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pyörteessä, Junkolantieltä erkanevan pihatien päässä (talo nro 1169) Pitkäsenkoskella. Pitkäsenkosken uomassa sijaitsee selkeä ja hyväkuntoinen myllyn
perustus. Uoman saari on kooltaan pieni ja koostuu kivistä, mahdollisesti ihmisen tekemä. Uoman saaressa on perustuskiviä kahdessa kerroksessa ja uoman ylitse on asetettu yksi suurempi kivi, jota pitkin pääsee uoman saareen. Perustus ei ole yhtä selkeä rannassa kuin uoman saaressa. Uoman suuta on padottu.
Uoman läheisyydessä on kasvillisuuden alla myllykivi, jonka halkaisija on 100 cm ja paksuus 25 cm. Myllyn perustuksesta 29,1 m etelään sijaitsee osana myllypatoa olleita kiviä. Vedenpinnan kohotessa kohde peittyy veden alle. Ennen koskea kohteessa on myös betonisillan jäänteet.
Vuodelta 1852 on kartta, johon on merkitty suunnitellun myllyn paikka. Mylly on rakennettu vuoden 1852 tienoilla myllynrakentamiseen annetun luvan myötä. Kartan yhteydessä myllystä on katselmuskirjat. Mylly on toiminut vielä vuonna 1915. Kohteessa oleva silta on merkitty vielä vuonna 1978 Maanmittaushallituksen karttaan.
Nykytila: Käytöstä pois jäänyt mylly, josta on jäljellä perustus. Silta ei ole käyttökelpoinen, vaan siitä on ainoastaan betoniperustus jäljellä.

Myllylänkoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijoen lounaisrannalla, Myllylässä, Junkkalantieltä erkanevan pihatien (talo nro 1109) päässä Myllylänkoskella. Kohteessa on yksittäinen suorakulmion muotoinen kivi (mitat: 63 x 149 cm), joka on ollut osa rakenteita. Rannassa on kumpare, jonka alarinteessä on myllysaunan perustus (mitat: 3,5 x 4,8 m) ja kukkulan päällä on sijainnut myllytalo. Myllytalosta ei ole pinnalla nähtävissä perustusta, mutta pinnan alla on jäänteitä kellarista.
Myllystä ei ole muuta suullista perimätietoa kuin että se on mahdollisesti tuhoutunut
suurien tulvien johdosta 1900-luvun alussa. Nykyisten asukkaiden muuttaessa tontille myllytalosta on ollut jäljellä kivijalka ja kellari, jotka on peitetty maalla. Myllysauna on sijainnut kukkulan rinteessä ja Lestijoen vedenpinnan olleessa alhaalla joessa näkyy myllypadon rakenteita.
Nykytila: Uomassa sijainnut mylly on tuhoutunut ja siitä ei ole selviä rakenteita nähtävissä. Myllysaunasta on jäljellä perustus. Myllytalosta ei ole maanpinnalla näkyvissä perustusta.

Joki-Petäjänkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Petäjässä Kannustieltä (nro 775) erkanevan Petäjäntien pihatien päässä
JokiPetäjänkoskella. Kohteessa sijaitsee kunnostettu Petäjän mylly, perustus ja talon perustus. Mylly sijaitsee Joki-Petäjänkosken uomassa ja perustus siitä koilliseen noin 8 metrin päässä. Perustus on nurkkaus, josta perustuskiviä on esillä sekä koilliseen että luoteeseen noin 3 metriä. Nurkkauksen sisällä on noin puolentoista metrin etäisyydessä myös kiviä. Talon perustus (mitat: 4 x 14,2 m) on myllystä noin 22 m koilliseen. Se on jäänyt kasvillisuuden ja puiden alle. Osana asuintalon perustuksia on eteläkulmassa iso kuistikivi, joka on 1,11 m x 96 cm.
Petäjänkoskella on vuonna 1732 sijainnut mylly. Petäjän mylly on ollut turbiinimylly. Nyt siinä on hammasratas. Myllyn kiviperustukset ovat myllyn vanhin osa. Mahdollisesti jo aivan varhaisimman myllyn ajoilta. Ulkorakenteet ovat säilyneet vuodelta 1914. Ajan saatossa tulvat ovat olleet myllylle haitallisia. Sisätiloja ja laitteita on restauroitu vuosina 1981 ja 2005. Vuonna 1981 myllyhuoneen sijainti on muutettu länsikulmasta itäkulmaan ja pärehöylän runko on uusittu sekä lattiat laitettu uusiksi. Vuonna 2005 myllykiville on tehty uudet kotelot. Mylly on kaksikerroksinen. Siinä on neliruutuinen ikkuna ja ristinurkka. Käytössä olevat myllykivet on uusittu restauroinnin myötä. Uoman yläjuoksulle on vuonna 1949 laitettu kirnuhirret suojaamaan myllyä/ hirsiarkku ja kulkusilta uoman ylitse.
Kiviperustus lähellä myllyä on mahdollisesti masuuni/vasarapaja tai jokin muu myllyyn tai asuinrakennukseen liittynyt rakennus esim. myllysauna. Tarkempi määrittely vaatii lisätutkimuksia. Talon perustuksen ikää on hankala tarkalleen määritellä. Perustuksen materiaali on kivi ja sen päällä kasvaa suuria koivuja, joten ei ole mahdollista, että se olisi kovinkaan nuori. Perustusten nurkassa oleva kuistikivi antaa viitteitä, että talon sisäänkäynti/eteinen olisi sijainnut talon päädyssä eikä pitkän sivun keskellä kuten yleensä. Kohteen iän määrittely tarvitsee kuitenkin enemmän tutkimusta.
Lestijoella on SuurLohtaja I teoksen mukaan tapauksia, joissa samasta vesipyörästä käytettiin vesivoimaa eri laitosten kuten sahan toimintaan, raudanvalmistukseen ja jauhamiseen. Tervan poltto liittyi monesti myös niiden tuotantoon. Joki-Petäjänkoskesta noin 500 m säteellä sijaitsee tervahauta.
Nykytila: Petäjän myllyrakennus on toimintakuntoinen ja sitä ajoittain käytetään jauhomyllynä.

Tokolankoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Tokolassa Junkalantien Tokolansillan läheisyydessä Tokolan koskella. Toiminnassa oleva, vanhan myllyn paikalla on lautarunkoinen sähkömylly, joka perustettu betonikivijalalle. Koskessa on jäänteitä myllypadosta.
SuurLohtaja II teoksen mukaan Tokolankoskella olisi ollut mylly jo vuonna 1786. Se esiintyy vielä vuonna 1855 myllyveroluettelossa eli se on ollut käytössä 1800-luvulla. Vuonna 1873 sahanomistaja Otto Herman Roos syytti talokasta Matti Tokolaa myllypadon korottamisesta. Kanne kuitenkin raukesi, koska väitettä ei voitu näyttää toteen. Padossa on aukko, joka aukaistiin uittoa varten.
Nykyinen sähkömylly on rakennettu vuonna 1977 sitä edeltäneen myllyn tilalle. Vanha kiviperustus on hävitetty. Uusi perusta on betonista. Myllyssä säilytetään vanhan myllyn tuuttia ja koteloa. Ne ovat vuodelta 1909. Lisäksi myllyllä on hammasratas (1935) ja turbiinin alaosa. Nykyinen koneistus on ostettu Toholammilta vuonna 1977 ja generaattori on hankittu Tampereelta.
Nykytila: Toiminnassa oleva sähköä tuottava voimalaitos.

Pesolankoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pesolassa Kannustieltä (nro 775) erkanevan Niemeläntien pihatien polun päässä Pesolankoskella. koneita. Kohteessa sijaitsee myllyrakennus, joka on sisältä tyhjä. Ulkona maassa on myllyn vanha hammasratas, jonka halkaisija on 148 cm ja paksuus 20 cm.
Vuodelta 1910 on arkistoasiakirja, jossa Stefanias Pesola ym. anovat lupaa edelleen käyttää Pesolan koskessa olevaa myllyä. Mylly on ollut viimeksi käytössä noin 1950-luvulla. Sitä on kunnostettu pari vuotta sitten: kerrosten välinen lattia, tikat, ikkunat, ovet.
Myllyssä oli vesiturbiini ja pärehöylä sekä pato pitkälle koskeen. Ihmiset omalla vuorollaan kävivät jauhattamassa siellä jyvänsä. Mylly oli sodan jälkeen vielä pari vuotta käytössä, sitten tuli sähkömyllyt ja myllyä ei enää tarvittu. Suullisen perimätiedon mukaan pojat tuhosivat ilkityökseen myllyä ja heittivät sen osia jokeen.
Myllyn kiviperustus on sen vanhimpia osia. Sisältä mylly on tyhjennetty. Alakerroksessa on maa, kiviä ja uoma lattiana. Osa ikkunoista on yksinkertaisia lasittomia aukkoja hirsiseinässä. Tikapuut yläkertaan ovat uudet kuten myös yläkerroksen lattia. Yläkerroksessa itänurkkaan on sisälle tehty noin parin metrin alue, jossa on pystylaudoitusta. Yläkerroksen ovi ja lasi-ikkunat on tuotu myllyyn hyötykäyttöön, esim. oven läheisyyteen on laitettu myöhemmin kaksiruutuinen ikkuna.
Uomaa ei ole kivetty muuta kuin myllyn kohdalta. Koskessa on vielä jäänteitä myllypadosta.
Nykytilanne: Myllystä on runko säilynyt. Sisällä ei ole koneita.

Raasakankoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kannuksen keskustassa Valtakadulta erkanevan Myllytien päässä Raasakankoskella. Uomassa on sahamyllyn perustus. Perustus on kummallakin puolella uoman rantaa ja keskellä uomaa. Osa rakenteista on betonia ja osa kiveä. Perustuksen päälle on kaatunut koivu, joka hankaloittaa tutkimusta. Kosken alajuoksulla on kahdessa eri kohtaa kiinnitysrenkaat. Kummatkin niistä ovat uoman läheisyydessä. Ne ovat mahdollisesti olleet uiton yhteydessä käytössä.
Raasakankoskelta on vuodelta 1864 kartta suunnitellusta myllystä koskeen. Kartan mylly on samassa kohtaa kuin uomassa sijaitseva perustus. joka on ollut Jokelantalon omistuksessa.
Vuodelta 1866 arkistossa on kartta Raasakankoskeen suunnitellusta sahanpaikasta ja asemapiirros. Vuoden 1866 keväällä J. P. Sahlgrénin mylly aloitti toimintansa Raasakankoskessa. Se oli kooltaan 36 jalkaa pitkä, 30 jalkaa leveä ja 14 jalkaa korkea. Myllyssä oli kaksi vesiratasta, joista kumpikin käytti omaa kiviparia. Vuonna 1867 Sahlgrén laittoi myllyynsä kaksoisraamisen pyöräsahan. Käyttövoima siihen saatiin toisesta vesirattaasta hammasrattaan ja lyhtyrattaan välityksellä. Toisessa vesirattaassa oli tukkikelkka. Sahlgrénin mukaan runsaan veden aikana Lestijoessa, mylly jauhoi yhdeksän tynnyriä vuorokaudessa. Myllyssä ei voinut sahata ja jauhattaa yhtä aikaa.
Raasakankosken myllystä on myös käytetty nimeä Kivestön mylly, se on toiminut myös loppuvaiheessa sähköllä. Informantin mukaan hänen aikanaan koskessa ei enää ole ollut vanhoissa kartoissa itärannalla/oikealla puolella rantaa merkittyjä myllyjä.
Nykytila: Kohteessa on länsirannan uomassa perustus.

Niemosenkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Toholammintien varrella Niemosessa pihatien päässä (talo nro 208), Niemosenkosken uomassa. Uoman kummallakin puolella rantaa on jäljellä myllyn perustuksia. Rannassa perustuksiin kuuluneet kivet ovat hajallaan, liikkuneet alkuperäiseltä paikaltaan. Uoman saaressa kivet luovat selkeämmän muodostelman. Myllynperustuksesta 11 metriä koilliseen sijaitsee myllypato ja myllykivi.
Suullisen perimätiedon mukaan Niemosenkosken mylly olisi rakennettu 1800-luvun lopulla.
Vesioikeusanomusten kortisto löytyi tietoja, että vuonna 1888 Sjöblom ym. olisivat pitkittäneet Niemosen eli Lämpilänkosken vesimyllyn laatimistyötä. Mylly on siis rakennettu 1800-1900-luvun vaihteessa. Informantin mukaan uomassa on sijainnut jauhomylly ja myllysaha. Mylly on purettu vuonna 1972.
Nykytila: Osa myllyn perustuksiin kuuluneista kivistä on liikkunut paikaltaan. Myllypato näkyy selkeästi koskessa.

Jäväjänkoski (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jäväjällä Toholammentieltä erkanevan pihatien (talo nro 482) päässä Jäväjänkoskella. Keskellä uomaa ja sen halki saareen asti on selkeä betoniperustuksen jäännös. Uomassa on enemmänkin betonin osia ja rakenteisiin kuuluneita kiviä. Ne ovat kuitenkin rikkoutuneet ja liikkuneet pois paikaltaan.
Vuonna 1875 Johan Jäväjä anoi lupaa tullijauhomyllylle Jäväjänkoskeen. Vuodelta 1878 on pöytäkirja koskien myllyn perustamista.
Nykytilanne: Kohteessa on kummallakin puolella jokea jäljellä perustuksiin kuuluneita kiviä ja betonirakennelmia.

Mostrolandet 1 (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Öjan koululta 2,4 kilometriä koilliseen, luontopolulta noin 25 metriä länteen. Paikalla on mahdollinen ns. tomtning, jonka koko on 2,5 x 2 metriä, muodoltaan se on neliskulmainen. Sen kaakkoisreunalla on suuri maakivi (koko 2 x 1,5 metriä). Kohteen läheisyydessä on luontainen kivikko, pirunpelto. Kohteen ajoituksesta ja funktiosta ei ole tietoa.

Pikiruukki (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Pikiruukiksi kutsutun, toisesta maailmansodasta vuoteen 1996 asti armeijalle kuuluneen alueen pohjoisosassa sijaitsee kaksi Krimin sodan aikaista, vuonna 1854 rakennettua matalaa kivistä tykkipatteria. Ampumasuunta on Vanhansatamanlahdelle päin (nykyisen leirintäalueen suuntaan). Pattereita on tutkittu kaivauksin ja niitä on kunnostettu, mutta ne ovat vesakoitumassa. Kohteessa on opastauluja. Pikiruukin alueella on sijainnut Krimin sodan aikana myös optinen lennätin sekä 1600- ja 1700-luvuilla meritulli ja pikiruukki, jotka perustettiin Kokkolan kaupungin perustamisen jälkeen, kun alue oli vielä Ryövärinkari-niminen saari.
Ks. myös lisätiedot.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan puolustusvarustukset ovat ennallaan. Läntinen valli on noin 31,5 m pitkä, 3-5 m leveä ja n. 1 m korkea, siinä on kolme 1-1,5 m leveää ampuma-aukkoa. Valli on kaareva. Itäinen valli on 23 m pitkä ja noin 1 m korkea,
rakenne koostuu kahdesta jokseenkin suorasta, toisiinsa noin 90° kulmassa olevasta vallista, siinä on kolme ampuma-aukkoa.
Tykkivallien vieressä sijaitsevien opastaulujen kohdalle on rakennettu katselutaso. Vallien päältä ja välittömästä ympäristöstä on pääosin poistettu puusto.
Puolustusvarustusten itäpuolella on Ilmatorjuntapatteri Pikiruukki 2

Halkokari (Kulkuväylät)
Historiallinen; Halkokari on toiminut laivanrakennuspaikkana 1600-luvulta alkaen ja myöhemmin satamana ja lastauspaikkana aina 1880-luvulle asti. Paikalla on nähtävissä terva- ja pikimakasiininen perustuksia ja laiturirakennelmia. Maassa on kovettuneita pikikerroksia. Halkokari sijaitsee Vanhan satamanlahden kallioisella itärannalla. Vanhat makasiinien perustukset sijaitsevat nykyisen uimarannan alueella, jossa sijaitsee myös Halkokarin kahakan kunniaksi pystytetty monumentti.

Mustakari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mustakarilla on sijainnut 1700- ja 1800-luvuilla purjelaivojen korjauspaikka. Laivat kallistettiin jyrkkärantaista karia vasten pohjan tervausta ja korjausta varten. Ruotsinkielisen purjehdusseuran vuonna 1908 valmistuneen paviljongin edustalla on kovettuneita pikikerroksia mm. lipputangon ympärillä.

Kinnulankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Valkeisjärvestä noin 400 metriä luoteeseen, Lestijärveltä Kinnulaan kulkevan tien etelä-/lounaispuolella, Lestijärven eteläpäädystä noin 4,6 km etelään. Alue on suhteellisen tasaista hiekkaista mäntykangasta.
Tarkastuksessa alueella paikannettiin GPS:llä yhteensä 70 kuoppaa tai painannetta, kaikkiaan noin 1,5 kilometrin matkalla. Kuoppia voi alueella olla vielä enemmänkin, mutta aika ei riittänyt enää laajemman alueen läpikäyntiin. Paikalla on pyyntikuoppaketju, joka kulkee lähes itä-länsisuuntaisesti tai loivasti kaakkois-luoteissuuntaisesti. Kuopat muodostavat lähestulkoon kaksi selvää rinnakkaista jonoa. Kohde sijaitsee Pillesnevan pohjoispuolella, ja kuopat sijaitsevat nevan pohjoisreunaa myötäillen. Neva on mitä ilmeisemmin ollut aiemmin järvi. Mahdollisesti kuoppia on aikoinaan tuhoutunut jonkin verran Lestijärvi-Kinnula välistä tietä tehtäessä.
Kinnulankankaan kuopat ovat melko homogeenisia, halkaisijaltaan keskimäärin noin 3 metriä, muodoltaan pyöreähköjä ja noin 0,5 m syvyisiä matalia painanteita. Vallia ei kuopissa ollut tai se erottui heikosti. Tarkastuksessa jotkut kuopat kairattiin maanäytekairalla. Huuhtoutumiskerros kuopan reunalla ja parin metrin päässä sen reunasta oli pääosin sama, vaihdellen eri kuoppien kesken 2-5 cm välillä. Turpeen alla oli myös hiiltä ja huuhtoutumiskerroksessa näkyi selvä musta väri tai raitoja ja läikkiä, ja joissakin tapauksissa tämä näkyi myös rikastumiskerroksessa, jossa hiekkakin oli palosta punertavaa. Muutamissa tapauksissa värjäytyneisyys/palojälkisyys oli selvemmin havaittavaa kuoppien keskiosissa. Yhdessä kuopassa musta palokerros oli niin vahva, että on syytä epäillä kyseessä olevan sysikuoppa. Yhden kuopan reunalla oli kaksi huuhtoutumiskerrosta, joten se on kaivettu auki uudestaan. Koska palojälkisyys ei rajoittunut vain kuoppiin, selittyy se todennäköisesti turvepalolla. Kuopat näyttivät sijaitsevan riveissä ja ovat ihmisen tekemiä ja osaa on voitu käyttää uudestaan muussa tarkoituksessa. Kuopat liittynevät todennäköisesti historiallisella ajalla tehtyyn pyyntiin, mutta voivat olla myös esihistoriallisia. Alueella oli myös muutamia halkaisijaltaan alle metrin kuoppia sekä suurempia selviä kotitarvesoranottoja.
Myrskyssä v. 2011 kaatui muinaisjäännösalueella kahdella metsäkuviolla miltei koko puusto. Myrskytuhojen korjauksen jälkeen tehtiin kuvioilla kevytäestys, vaikka muinaisjäännösalue on Sutigisissä rajattu. Kuopista 16 oli kevyesti äestetty.

Vittasenkivi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijärven ja Kinnulan kuntien rajalla, ampumaradan vieressä. Kinnulan keskustasta kivelle on matkaa 10 kilometriä ja Lestijärven puolella olevasta Valkeisjärvestä noin 600 metriä. Nimensä kivi on saanut sijaintipaikkansa mukaan, Vittasenharjusta.
Ensimmäiset asiakirjamaininnat kivestä ovat Isonvihan jälkeisestä Savon, Pohjanmaan ja Hämeen rajankäynnistä vuosina 1739-1740, jolloin Vittasenkivi merkittiin lääninrajakarttaan rajapyykiksi numero 12. Rajaa käytiin seuraavan kerran Lohtajan ja Viitasaaren välillä vuonna 1819, jolloin kivi on maanmittausasiakirjoissa Valkiaistenkiven nimellä. Lestijärvi oli tuohon aikaan osa Lohtajan kuntaa, ja Kinnula kuului Viitasaareen.
Kivi on ympäristöstään selvästi erottuva, suuri ja korkeahko maakivi, jonka jokaiseen sivuun on hakattu kaiverrus. Yhdellä sivulla on kruunun kuva, yhdellä vuosiluku 1819 ja kahdella sivulla tekstit Witasari (Witasy?) ja Lochtaeå sekä maanmittareiden nimikirjaimet (AO ja ID).

Kylänmäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäröivän peltoalueen yläpuolelle noin 5 m kohoava kivikkoinen mäki. Asuinpaikka sijaitsee mäen etelä- ja länsirinteellä sekä jyrkällä itärinteellä, kolmea aluetta erottaa toisistaan nykyisen asutuksen alla oleva alue sekä pieni kosteikko. Mäen pohjois- ja länsiosaa vielä 1960-luvulla kiertänyt nyttemmin kuivattu Torpanjärvi on vielä 1500-luvulla ollut suojaisa merenlahti. Ns. Hakamaan alueella on kahdeksan varmaa rakennuksen pohjaa sekä kolme mahdollisesti myöhäisempää peltokivikasaa. Kylämäen itärinteellä ns. pellon alueella sijaitsee kivistä rakennetun maakellarin raunio. Tilan päärakennuksen takana etelärinteellä sijaitsee kaksi myöhäisempää tervahautaa, joista suurempi d=15 m, on paremmin säilynyt.

Kuivakangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijoen Tokolankoskesta noin 2 km itäkoilliseen, Välikannuksen Kattilakosken koulusta 1,4 km pohjoiseen.
Kankaan korkeimmalla kohdalla olevan luonnonkivikon kaakkoispäässä on 15 erikokoista rakkakuoppaa, joista useimmat ovat halkaisijaltaan noin 1,5 m ja syvyydeltään noin 30-40 cm. Kuopat ovat jäkälöityneitä, muutamassa on tuoreita kaivuujälkiä. Luoteispäätä kankaasta oli inventointihetkellä vuonna 1992 äestetty. Äestetyltä alueelta ei havaittu mitään asuinpaikkaan viittaavaa.

Hautakangas (315000078) (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kälviän Honkiperän asutuksesta noin 2 km itäkoilliseen, koillisesta Lehdonjärveltä (Lohtajan puolella) tuovan metsätien länsipuolella, Lehdonnevan eteläreunalla. Kohde on matalahkon 25 x 200 m suuruisen, verraten kivisen mäenkumpareen (60 m korkeuskäyrän yläpuolella) etelälounaisosassa, vesakkoisessa sekametsässä.
Harjanteella on noin 20 x 30 m laaja kivivallin ympäröimä alue. Valli on korkeudeltaan ja leveydeltään vaihtelevan kokoinen, ja se koostuu osaksi hyvin suurista kiintokivistä, osaksi pienemmistä, ilmeisesti keskeltä raivatuista kivistä. Epäilemättä muodostelma on ihmisen kokoama, ainakin osaksi. Vallin ympäröimän alueen keskellä on kiintokiviä ja puustoa. Mäkiharjanteen kivikko on alkujaan luontainen, mutta sitä on jostain syystä raivattu.

Änäkkälän kirkonpaikka (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Paikalla on sijainnut hirsinen saarnahuone, myöhemmin kappelikirkko ja sen ympärillä aidattu hautausmaa sekä mahdollisesti myös puinen kellotapuli. Vuoden 1684 Lohtajan papiston tulotutkimuksessa todettiin kirkon olevan satavuotinen. Lestijärvi oli saarnahuonekunta 1500-luvun lopulta 1700-luvulle. Kappelikirkko lienee purettu huonokuntoisena 1820-luvulla, kun nykyinen kirkko valmistui Lapinjärvenkankaalle 1827. Paikalla on nyt 1860 tehdyn kiviaidan ympäröimä hautausmaa (alunperin aita on ollut hirsinen).
Keski-Pohjanmaan Arkeologiapalvelun viesti 20.9.2016: Vuoden 1818-1819 uudistetun isojakokartan mukaan kirkko on sijainnut ainakin kartan laatimisvaiheessa nyt kyseessä olevan vuonna 1860 aidatun hautausmaan pohjoispuolella järven rannalla (taitaa olla nykyisin mökki- ja omakotialuetta) eikä sen sisäpuolella. Aitauksen sisällä ruostuneita ristejä.

Lohtajan Mestauskivi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Mestauskivi on suuri maakivi, joka erottuu selvästi ympäröivässä maastossa. Perimätiedon mukaan paikkaa olisi käytetty viimeksi 1796. Mestauskiven lähiympäristössä tehtiin maisemaharvennus talvella 2017 (Kokkolan kaupunki).

Hömossen (Asuinpaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Åivun kylästä noin 2 km lounaaseen, mäen etelärinteellä. Paikalla on röykkiö ja mahdollinen asumuksenpohja.
Röykkiön koko on 4,5 x 3 m ja se on lähes rombinmuotoinen . Röykkiö sijaitsee viljelysten vieressä olevista ladoista noin 20 m pohjoiseen.
Asumuksenpohja on noin 4,5 x 3 m läpimittainen painanne, jonka muoto on soikea. Painanteen ympärillä on hietavalli. Vallin luoteispuolella on kivistä tehty keittokuoppa, jonka halkaisija on noin 0,5 m. Lounaispuolella mahdollisesti toinen asumuksenpohja, jonka kokoa on mahdoton arvioida paikalla tehdyn maanmuokkauksen vuoksi.
Lisäksi samalla rinteellä on noin 60 metrin matkalla useita mahdollisia röykkiöitä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Palojärvbacken 2 (Hautapaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee noin 2 km Sokojan kylässä sijaitsevasta Haalsin taloryhmästä etelään, pitkänomaisella luoteis-kaakkoissuuntaisella harjanteella. Inventoinnissa 2004 alueella paikallistettiin 7 röykkiötä. Kts. alakohteet. Röykkiöt sijaitsevat kaakkoisrinteessä niemen kärjessä.
Vuoden 2023 tarkastuksessa löydettiin kaksi röykkiötä lisää maanomistajan vihjeestä (alakohteet H ja I) Kaiken kaikkiaan röykkiöitä on siis tiedossa yhdeksän, joista seitsemän sijaitsee etelä-kaakkoon viettävän niemekkeen päässä, kaksi muuta pohjoisempana ja erillään muista. Monissa röykkiöissä on kuoppa keskellä ja osa on rakennettu isomman maakiven viereen tai kahden kiven väliin.

Ahoniemi-Rapakkolahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Ullavanjärven ja kuivatun lammen välisellä kapealla salmella. Kala-aitojen jäännöksiä. Löytökerrosten päällä on noin 1 m turvetta. Schulzin mukaan kohteella on turvekerrosten perusteella ikää yli 1000 vuotta.

Kalvholmsträsket (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 4 km Kokkolan keskustasta pohjois-koilliseen Morsiussaarenlahden itäpuolella ja Trullevintiestä noin 100 m itään. Kohde sijaitsee mäen päällä noin 250 m merenrannasta. Paikka on kuusimetsän keskellä oleva heinittynyt alue.
1. Rakennuksen kivijalka. Perustus on noin 10 x 4 m:n kokoinen. Rakennus on ollut kaksiosainen.
2. Kuoppa. Noin 2 m halkaisijaltaan ja 0,5 m syvä. Muoto on pyöreä.
3. Kuoppa (rakennuksen pohja ?). Noin 9 x 3 m ja 0,5 m syvä.
4. Kiviröykkiö. Noin 2 m halkaisijaltaan ja 0,5 m korkea. Muoto on soikea. Kivet ovat löysästi paikoillaan. Pinta on heinäkasvillisuuden peitossa. Todennäköisimmin kysymys on suhteellisen nuoresta viljelyröykkiöstä.
Historiallinen tausta: Isonjaon selitelmästä ilmenee, että paikalla on sijainnut 1700-luvulla pappilan torppa, Kalfholmen.

Pöls (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pölsin tila on todennäköisimmin sijainnut omakotitaloalueen läheisessä pienessä metsikössä Sipintien päässä, noin 2,3 km Kokkolan keskustasta etelä-kaakkoon.
Historiallinen tausta: Pöls on Kokkolan vanhimpia kantataloja. Siitä ei ole tietoa, kuinka vanhasta tilasta on kysymys, mutta talo oli asuttuna 1500-luvulla. Lars Backin mukaan tila oli autio melkein koko 1600-luvun.

Raxo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee noin 3,5 km Kokkolan keskustasta etelään.
Kysymyksessä on peltoalueiden keskellä sijaitseva korkeampi alue Raxon halki kulkevan ajotien varrella. Lähiympäristössä on metsää ja vanhoja peltoalueita, mäen halki kulkevan tien reunoilla on vanhoja peltoaitoja. Myös alueella, missä Raxon torppa on todennäköisimmin sijainnut, on vanhaa peltoaitaa tien laidalla. Torpan oletettu sijainti on määritetty isojakokartan perusteella. Maastossa torpan paikkaa ei vuoden 2007 inventoinnissa löydetty.

Palojärvbacken 4 (Hautapaikat)
Rautakautinen; Palojärvbackenin eteläosassa, noin 60 metriä traktoritiestä koilliseen on röykkiö, jonka läpimitta on noin 4 metriä, muoto soikea, keskellä kraatteri, jonka halkaisija on noin 2,5 metriä.

Krockobacken (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Noin 40-50 metriä pitkä ja 25 leveä pirunpelto mäen korkeimmalla kohdalla. Paikalla on läpimitaltaan noin 3,5 metrin suuruinen, muodoltaan pyöreä röykkiö, jonka eteläosassa on vallimaista kivirakennelmaa. Lisäksi pirunpellossa on kaksi kuoppaa, jotka vaikuttavat resenteiltä.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan pirunpellon korkeimmalta kohdalta todettiin rakkakivikkoon tehty röykkiö, jonka koko on noin 4 x 6 metriä. Välittömästi tästä pohjoiseen on kolme rakkakuoppaa suoralla linjalla.

Trullön (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Trullön venesatamasta noin 600 metriä kaakkoon. Viisi kuoppaa pirunpellossa, jonka kokonaispituus on useita satoja metrejä. Kuopat sijaitsevat kivikon luoteispäässä. Kuopat ovat halkaisijaltaan 1 - 2 metriä.

Trullön 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Trullön venesatamasta noin 600 metriä kaakkoon. Kolme kuoppaa pirunpellossa, jonka kokonaispituus on useita satoja metrejä. Kuopat sijaitsevat kivikon luoteispäässä. Kuopista kaksi muodostaa "kaksoiskuopan", koko 3 x 1,5 metriä.

Kåtö Storträsket N (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kåtö Storträsket-järven luoteispuolella kalliotasanteella. Röykkiön koko on noin 4 x 3 metriä ja muoto on soikea. Röykkiön keskellä pieni kraatterikuoppa. Röykkiön funktiosta ja ajoituksesta ei ole tietoa, mutta se on ihmisen rakentama.

Näcksund (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Riska & Skantsi 2004: Kohde sijaitsee Öjan koululta noin 1,6 km lounaaseen. Paikalla on röykkiö, jonka koko on 8,5 x 5,5 metriä; muodoltaan se on pitkä ja matala, pohjois-eteläsuuntainen. Se sijaitsee kahden kallion välissä "satulamaisesti". Edellä mainitusta röykkiöstä noin 15 metriä pohjoiseen on toinen, pienempi röykkiö, jonka koko on noin 3,5 x 2 metriä. Se on hajotettu maanmuokkauksessa.
Tiainen & Sepänmää 2015: Koordinaattien osoittamassa kohdassa (N 7083756 E 297778)on muinaisjäännös-rekisterin kuvauksen mukainen, suorakaiteen muotoinen röykkiö, jonka päälle on pystytetty muinaisjäännöskyltti. Tämä röykkiö muistuttaa hautaröykkiöitä ja sitä on syytä pitää mahdollisena muinaisjäännöksenä.
Alueella on runsaasti kivivalleja ja röykkiöitä kallioharjanteella noin 100 x 30 m alalla (N-S x E-W). Jotkut näissä olevista kivistä vaikuttavat lohkotuilta. Heti alueen itäpuolella on vanhaa, nykyisin kuusimetsää kasvavaa peltoa, jolla myös on joita-kin raivausröykkiöitä. Tällä pellolla olleesta tuulenkaadosta löytyi tiilensiru ja pieni pala astialasia, jälkimmäinen varhaisintaan 1800-luvun lopusta.
Ensiksi mainittua, suorakaiteen muotoista röykkiötä lukuun ottamatta alueen muita röykkiöitä ja kivivalleja ei ole syytä pitää muinaisjäännöksinä.

Sorghusberget 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Öjan koululta noin 4,5 kilometriä pohjoiskoilliseen, Sorghusbergetin eteläosassa. Paikalla on viisi kuoppaa luontaisessa kivikossa. Niiden halkaisija on noin 1-3 metriä ja syvyys noin 60-70 cm. Kuoppien funktiosta ja ajoituksesta ei ole tietoa.

Sorghusberget 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Öjan koululta noin 4,5 kilometriä pohjoiskoilliseen. Paikalla on noin 20 metrin päässä toisistaan kaksi röykkiötä, halkaisijaltaan noin 2,5-3,5 metriä. Röykkiöiden funktiosta ja ajoituksesta ei ole tietoa.

Kåtö Storrumlet (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Tomtning sijaitsee kivikossa, mäenharjanteen länsirinteessä. Kyseessä on n. 3x2 metrin kokoinen kivikkoon raivauttu painanne. Kivet on nostettu painanteesta valliksi sen ympärille. Valiissa erottu kulkuaukko. Rakentee eteläpuolella on myös jälkiä raivaamisesta.

Pahikaisharju 2 (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Pahikaisharju sijaitsee Välikannuksen kylän Kattilakosken koulusta 2,5 kilometriä koilliseen. Kohde sijaitsee kohteesta Pahikaisharju 217010014 noin 200 metriä lounaaseen, kohteita erottaa metsäautotie.
Paikalla on vallin ympäröimiä kuoppia kivikossa tai ns. kraatteriröykkiöitä (2 kpl) sekä painanteita, mahdollisia tomtningrakenteita (3 kpl), joissa kiviä on enemmän tai vähemmän raivattu painanteen reunoille. Painanteista isoimman halkaisija on noin 5 metriä ja muodoltaan se on soikea. Paikalla on myllätty maata joko metsäkoneen ajamana tai maa-aineksenoton yhteydessä, joten kohteen luonnetta ei pystytty tarkastuskäynnillä tarkoin määrittelemään.

Palokangas (1000014273) (Hautapaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Yli-Viirteen kylässä, Viirrejoesta noin 1,1 km pohjoisluoteeseen. Röykkiöt sijaitsevat kutakuinkin lounais-koillissuuntaisen harjanteen lakialueella. Maasto on kuivaa jäkälää, puolukkaa ja mustikkaa kasvavaa mäntykangasta. Ympäröivä maasto on äestetty metsäkoneella, mutta röykkiöt ovat toistaiseksi säilyneet.
Alueella voitiin kartoittaa ainakin 7 pientä ja matalaa röykkiötä, joista muutamasta kuorittiin tarkastuksen yhteydessä turvetta pois sen varmistamiseksi, että vahvan turpeen alta, vain vaivoin havaittavissa olevat kohoumat todella ovat ihmistekoisia. Turpeen alta paljastui kaikista röykkiöistä tiivis ja selvästi ihmistekoinen kiveys. Röykkiöt ovat halkaisijaltaan noin 3 - 4,5 metriä, mutta turpeen alla niiden koko voi olla huomattavasti suurempikin. Useimmissa röykkiöissä on matala painauma keskellä.
Lisäksi röykkiöiden eteläpuolella, rinteessä oli maastossa selvästi erottuva matala painanne, joka saattaa olla ns. keittokuoppa.
Kohteen ilmoittajan Hans Myhrmanin mukaan röykkiöiden pohjois-koillispuolella, aivan niiden välittömässä läheisyydessä olisi myös jätinkirkko, mutta tarkastuksessa sellaista ei pystytty havaitsemaan.
Keväällä 2015 tehdyssä tarkastuksessa voitiin todeta, että kaksi röykkiöistä oli vaurioitunut metsänäestyksen yhteydessä, yksi röykkiöistä kokonaan ja toinen osittain.
Edellä mainituista röykkiöistä lounaaseen todettiin matala, reunakivellinen röykkiö, jonka halkaisija on noin 5 m. Sen vieressä on epämääräinen kiveys, joka on voinut olla röykkiö. Metsäkone on ajanut päältä. Kaksi kiveystä ovat voineet muodostaa yhden isomman röykkiön, josta osa tuhoutunut metsänhoidon toimenpiteissä.

Kumpelinkangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Toholammin ja Kälviän rajalla, Ullavanjärven koillisrannasta noin 3,5 koilliseen. Vanhassa peruskartassa raja kääntyy juuri tuossa kohden aavistuksen verran alemmas kaakkoon päin. Paikalle johtaa hiekkainen metsäautotie.
Paikalla on rajakivi, joka muodostuu viidestä pystyyn nostetusta, reilun puolen metrin korkuisesta kivestä. Näistä neljä on asetettu kulmiin ja yksi on keskellä. Keskimmäisessä kivessä on hakkauksia kummallakin puolella kiveä.
Toiselle puolelle on hakattu kruunun kuva, mahdollisesti vuosiluku 1814 ja ehkä L-kirjain. Lisäksi kiven toiselle puolelle on hakattu numero 5 (N°5) ja K -kirjain. Vaasan maanmittaustoimiston Ingman Birgerin mukaan luku 1814 ei olisi kuitenkaan vuosiluku, vaan rajapyykin numero.
Lisäksi ympäristössä oli muitakin selviä rajapyykkejä, joissa ei kuitenkaan havaittu hakkauksia. Ilmeisesti raja on vanha pitäjän/kunnan raja, jolla saattaa olla ikää varsin paljonkin.

Katariinan Kalmisto (Hautapaikat)
Historiallinen; Kokkolan kaupungin ruutuasemakaavan länsipuolelle, Skrammelbackenin kupeeseen perustettiin vuoden 1710-11 ruttoepidemian uhreille hautausmaa, "ruttoisten hautausmaa". Kohde sijaitsee Länsipuiston ja vanhan vesitornin tuntumassa.
Ruttoepidemian aikana vainajia ei saanut haudata kirkkoon tai sen läheisyyteen. Kokkolassa hautausmaan paikka valittiin Kolumäeltä heti Karja- eli Myllyportin ulkopuolelta, ja se ympäröitiin kivimuurilla. Ilmeisesti Ruttoisten hautausmaa on sijainnut nykyisen Katariinan aukion paikalla, nykyisen Kalmiston ulkopuolella. Alueen nykyiset hautakammiot on rakennettu 1779. Myöhemmin hautausmaa sai nimen Katariina.
Viimeisen hautauksen tarkasta ajankohdasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta hautausmaakäytössä Kalmisto ei ole ollut enää muiden hautausmaiden perustamisen jälkeen (esim. Marian hautausmaa 1840-luvulla).

Nuottamäki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Niemenkylän taloista noin 200 metriä itään. Paikalla on pieni, noin 3-4 metriä ympäristöstään kohoava mäki, jossa on lato ja kaikenlaista maatalousroinaa, mäellä kasvaa vanhaa puustoa, ympärillä peltoja. Mäen länsirinteellä on muutama kivikasa/-latomus, joiden luonne on selvittämättä (liittynevät ehkäpä nuorempaan toimintaan).
Paikalla on maakellari, jota peittää noin 6 x 7 metrin suuruinen kumpu. Kellari on tehty mäen pohjoisrinteeseen. Sen holvi on kylmämuurattu noin 20-50 m kokoisista luonnonkivistä, kellarin mitat ovat noin 3 x 2 m, korkeus noin 1,5 m (alkuperäinen korkeus on epäselvä, koska kellarin pohjassa on kaikenlaista ainesta). Kellariin johtava käytävä on noin 1,7 m pitkä, mitat (leveys/korkeus) on noin 70 x 60 cm; käytävä on rakennettu isoista kivistä.
Paikallisen perimätiedon mukaan kysymyksessä on ”ikivanha” kalakellari, joka ei ollut Niemen kylän talojen käytössä. Kummun päällä kasvavan puuston perusteella (kaksi mäntyä, joiden läpimitta on yli 40 cm) kellari olisi jäänyt pois käytöstä yli 150-250 vuotta sitten (metsurin arvio puiden iästä).
Samuli Paulaharjun kirjassa ”Suomenselän vieriltä” on mainittu perimätietoa hämäläisten erämiesten kalapirtistä Lestin Hiidenniemellä. Muun perimätiedon mukaan paikalliset talot eivät käyttäneet varsinaisia kalakellareita; ne liitetään alueella eränkäyntiin.
Varmaa ajoitusta ei ole mahdollista tehdä, mutta kyse on hyvin säilyneestä harvinaisesta kalakellarista, ja siksi arvokkaasta kohteesta.

Kaarlelan kirkko (Kirkkorakenteet)
Keskiaikainen; Kaarlelan kappeli perustettiin luultavasti 1400-luvun alkupuolella tai puolivälissä. Kaarlelasta tuli itsenäinen kirkkoherrakunta vuosien 1486 ja 1511 välisenä aikana.
Kivikirkko on luultavasti rakennettu 1500-luvun alkupuolella, mahdollisesti 1530-1550-luvuilla. Kirkossa on tehty useita muutoksia, joista mittavin muutossarja ajoittuu 1700-luvun lopulle.
Kappeliseurakunnan aikana käytössä lienee ollut puukirkko. Puisen kirkon sijaintia ei tunneta eikä perimätieto tunnista muuta kirkonpaikkaa kuin nykyisen.
Kirkon ympäristö/kirkkopihan muinaisjäännösalueen rajaus tulee tarkastaa.

Roskikangas (1000008070) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kälviänjoesta 2,3 km lounaaseen. Paikalla on kaksi pyöreähköä tai soikeaa asumuspainannetta, läpimitaltaan noin 5-8 metriä. Painanteet sijaitsevat noin 200 metrin päässä toisistaan. Kummankin painanteen välittömään läheisyyteen on raivattu kivistä ikään kuin piha-alue, jonka reunaan on pystytetty ns. Menhir-kivi eli pystykivi. Lisäksi toisen painanteen läheisyyteen on raivattu pitkänomaisia uria, mahdollisia veneenvetouria.
Asumuspainanne 1 (pääkohde) on soikea ja sijaitsee erittäin kivisellä kankaalla, mitat noin 5x8metriä. Syvyys noin 70 cm. Asumuspainanteen pohjoispäässä kivivallien reunustama raivattu piha-alue, mitat noin 8x9 metriä. Piha-alueen kaakkoisreunassa on ns. Menhir-kivi eli pystykivi, joka on kiilattu paikoilleen pienemmillä kivillä. Kiven korkeus on noin 120
cm. Topografiansa perusteella asumukset ovat aikoinaan sijainneet saarissa, ja ne kuulunevat todennäköisesti samaan Kierikin-Pöljän keraamiseen traditioon kuin jätinkirkotkin.
Vuonna 2014 tulleen tiedon mukaan molempien asumuspainanteiden päältä oli ajettu ja piha-alueet oli myöskin ajettu suurimmaksi osaksi hajalle todennäköisesti alueella tehtyjen metsätöiden aikana (ks. palautteet).
Vuoden 2023 inventoinnissa todettiin, että kohde vaikuttaa selvinneen metsätöistä paremmin kuin rekisteritietojen perusteella olisi voinut olettaa. Asumuspainanteen 1 piha-alueen ulkopuolelta, sen luoteisreunasta löytyi lisäksi toinen pystykivi, nimittäin pienempien kivien varaan nostettu pyöreähkö kivi, halkaisijaltaan n. 120 cm, jonka länsipuolella on pyöreä kuoppa (halkaisija n. 1,5 m, syvyys n. 30 cm; mahdollisesti kuoppa, josta kivi on nostettu (alakohde).
Asumuspainanne 2 koostuu kolmesta eri painanteesta/kivirakenteesta, jotka on merkitty alakohteiksi.

Kämppäkangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Mustalammesta noin 300 m eteläkaakkoon, soiden keskellä olevalla moreeniharjanteella, metsäautotiestä noin 350 m kaakkoon.
Kohde on soikea kivivalli, ns. jätinkirkko, jonka koko on noin 9,5 x 5,5 m (sisämitat). Vallin leveys on 1-2 m. Valli koostuu osaksi isoista maakivistä ja osaksi kasatuista pienemmistä kivistä. Mäellä kasvaa pienikasvuista männikköä.
Vuoden 2020 tarkastuksen mukaan kyseessä todennäköisemmin laakea asumuspainanne, ei jätinkirkko.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Myös tämän inventoinnin havaintojen perusteella kyseessä on ennemmin asumuspainanne kuin jätinkirkko. Painanteen luoteispuolella havaittiin jäänteitä kivivallien reunustamasta raivatusta piha-alueesta, joka on tyypillinen alueen muille kivivallien ympäröimille asumuspainanteille, mitoiltaan ehkä 6 m x 5 m. Kohteen koordinaatteja on korjattu paremmin sen sijaintia vastaaviksi, ja sille on laadittu ehdotus aluerajauksesta.

Veneharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee noin 4,2 km Kälviänjoesta lounaaseen, kivikkoisella kankaalla. Alueella on 4 suurehkoa painannetta, läpimitaltaan 8-12 metriä (ks. alakohteet). Kuopanteet sijaitsevat kivikkoisessa kangasmaastossa, ja ainakin kolmessa on kehävallia. Lisäksi niiden välittömään läheisyyteen on raivattu "piha-alueita" sekä uria ja polkuja, mahdollisia veneenvetouria.
Painanteiden koko, muoto ja "oviaukot" muistuttavat kivikautisia kodanpohjia, mutta sijainti kivikkomaastossa on erikoinen. Topografiansa perusteella asuinpaikat ovat aikoinaan olleet saarissa, ja ne kuulunevat todennäköisesti samaan Kierikin-Pöljän keraamiseen traditioon kuin jätinkirkotkin.
Lisäksi laajan pirunpellon päällä, sen luoteispäässä on röykkiö, jonka koko on noin 10 x 10 x 8 metriä.

Sannanranta (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan Vanhasatama-lahden länsiosassa, Sannanrannan edustalla lähellä rantaa.
Puurunkoisen aluksen pahoin hajonnut hylky. Aluksen pituus on ollut yli 20 metriä ja leveys 6-8 metriä. Hylyssä on paarlasti paikallaan ja paarlastikivien alla voi olla hylyn pohjaosa säilyneenä. Hylyn toinen pää, todennäköisesti keula, puuttuu. Laivan osia on levinnyt laajalle alueelle. Kivien seasta on löytynyt lasitetun keramiikan palasia, liitupiipun varren kappale, palaneita tiilenpalasia ja luita. Hylystä irtoaa vuosittain jäiden ja myrskyjen mukana osia, jotka ajautuvat rantaan.
Kokkolan K.H.Renlundin museo ilmoitti hylyn Museovirastolle 1993. Pietarsaaren museon entinen johtaja Pekka Toivanen on arvioinut, että alus voi olla rakennettu 1600-luvulla. Perimätiedon mukaan alus olisi poltettu isonvihan aikana venäläisten toimesta.

Morsiussaaren kaakkoisranta (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan Vanha satama -lahden itäosassa Morsiussaaren kaakkoisrannalla salmessa.
Puurunkoisen aluksen jäänteitä. Aluksen osia on sekä rannalla että rantavedessä. Ruoppaus on hajottanut hylkyä 1993, jolloin hylyn ilmoitti Museovirastolle K.H.Renlundin museo. Hylkyä ruopattiin uudestaan 1997, jolloin hylyn osia löytyi mudasta 20 - 130 cm:n syvyydestä. Jäljellä oli pohjalautoja, kölin osia ja pohjatukkeja. Aluksen on arvioitu olleen 20 - 30 metriä pitkä ja 6 - 7 metriä leveä.
Hylky sijaitsee lähes vastapäätä Davidsbergin laivanrakennuspaikkaa, jota ei kuitenkaan löydy 1700-luvun kartoista, eikä perustamisajankohta ole tiedossa. Hylyn osien sijaintipaikka on jäänyt kuivalle maalle maankohoamisen vuoksi 1900-luvulla. Huvila-asukkaat ovat ottaneet hylystä osia. Pietarsaaren museon johtaja Pakka Toivanen on rakenneosien perusteella arvioinut hylyn olevan peräisin 1700-luvulta.

Vanhasatama Tyllperaviken (Kivirakenteet)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolassa Vanhasatama -lahden eteläosan länsirannalla Tyllperaviken -lahden alueella, Sannanrannan edustalla.
Yhdeksän hirsiarkun kiviperustaa, jotka kuuluvat 1733 rakennettuun laivojen korjauslaituriin eli proopenkkiin, jossa alus voitiin kääntää kallelleen (toinen kylki vedenpinnan yläpuolelle) korjausta varten. Matalan veden aikana jäänteet ovat näkyvissä veden pinnalla kivikasoina rombinmuotoisessa asetelmassa. Kaksi arkuista on jäänyt kuivalle maalle maankohoamisen myötä. Muut ovat 30-200 cm syvyisessä vedessä. Perustojen etäisyys toisistaan on keskimäärin 55-60 m. Koko muodostelman pituus on 200 m ja leveys 120 m.
Perusta 1: Pyöreä kiviröykkiö, josta erottuu ristisalvos, mitat n. 11 x 11 m. Röykkiössä on isompia luultavasti lohkottuja kiviä ja pienempiä kiviä keskellä.
Perusta 2: Kuten 1, mutta mitat 9 x 9,5 m. Ei puurakenteita lukuunottamatta yhtä noin 3 m pitkää hirttä, joka työntyy esiin kivikosta.
Perusta 3: Kuten 2, mitat noin 9,5 x 9 m. Kehikon ympärillä irtonaisia hirsiä.
Perusta 4: Mitat n. 7 x 8 m
Perusta 5: Alkuperäistä röykkiötä on korotettu ja levennetty, koska sen päällä on ollut 1900-luvulla Sandbackan sauna (joka purettiin 1954). Perustan mitat n. 30 x 30 m. Pohjoispäässä erottuu kivien keskeltä salvottuja puurakenteita.
Perusta 6: "Lokkisaari": Mitat n. 9,5 x 9,5 m, länsipuolella erottuu salvos.
Perusta 7: Huvilan nro 9 edustalla 9 x 9 m kiviröykkiö, josta ei kuitenkaan ole tavattu puurakenteita eikä isompia kiviä - voi olla myös 1900-luvun laituriarkku?
Perusta 8: Mitat n. 10,5 x 10 m, röykkiöstä erottuu kaksi 4-5 m pitkää hirttä jotka liittyvät toisiinsa T-muotoisin salvoksin.
Perusta 9: Parhaiten säilynyt perusta, enemmän neliön kuin ympyrän muotoinen. Isommat lohkotut kivet muodostavat seinämät, joiden sisäosa on täytetty pienemmillä kivillä. Perustan luona kolme irtonaista hirttä. Mitat 11 x 9,2 m.
Kokkolaan rakennettiin laivojen korjauslaituri eli proopenkki vuonna 1733. Aluksi laituri vuokrattiin vuosittain jollekulle kauppiaalle, mutta myöhemmin se oli kaupungin hallinnassa. Kokonaisuuteen kuului muutamia lauttoja eli pikiproomuja, suuri pata pien lämmittämiseen ja muutamia taljoja laivan kallistamista varten. Sannanrannan proopenkki lienee kokenut laskusuhdanteen 1760-luvun jälkeen, koska tapulioikeuksien (1765) jälkeen kokkolalaisten laivojen mitat kasvoivat huomattavasti ja varustamotoiminnan painopiste siirtyi modernimmille veistämöille. Siirtymiseen vaikutti myös Sannanrannan maan nouseminen. Vanha kallistuslaituri oli historiallisten tietojen mukaan käytössä kuitenkin vielä 1700-1800 -lukujen taitteessa. Vanhansatamanlahden korjauslaituri on merkitty Jonas Cajanuksen karttaan vuodelta 1763, johon vertaamalla voidaan perustellusti olettaa hirsiarkkujen muodostaneen korjauslaiturin perustan.
Lisäksi Mustakarilta n. suuntaan 192 astetta erottuu pohjasta päämitoiltaan noin 100 x 150 metriä oleva keko, joka on mahdollisesti syntynyt laivojen pudottamista paarlastikivistä.

Frimodigsgrundet (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan Ykspihlajan edustalla Frimodigsgrundetin länsipuolella, noin 150 metriä luodosta etelälounaaseen.
Kohtuullisen ehjänä säilyneen puurunkoisen hylyn osia noin 50 m pitkällä alueella. Hylyn muodossaan pysynyt keulaosa sijaitsee noin 40 metrin etäisyydellä Frimodigsgrundetin länsirannasta, josta hylyn runko jatkuu lounaaseen kohti Palman sulkua. Havaittavissa on mm. köli, kaaria, laudoitusta, paarlastia, mastonkenkä sekä useita plokeja kiinni kyljissä. Sikokölin pituus on n. 40 metriä ja paksuus 25 x 25 cm. Hylyn leveys isomaston mastonkengän kohdalta on 9 metriä. Kylkilautojen leveys on 16-20 cm ja paksuus 10 cm. Kaarien etäisyys toisistaan on 30-40 cm. Oikea kylki on lähes kokonaisuudessaan alkuperäisessä muodossaan, mutta vasen kylki on painunut osittain kasaan. Hylyn peräosa on pahoin hajonnut.
Hylyn tiedetään olevan parkki St.Matheus, joka kuului Gustaf Eriksonin kauppalaivastoon ja oli rakennettu Lemlannissa 1872. Laivan pituus oli 39,16 m ja leveys 9,01 m. Alus haaksirikkoutui 1909. Alus oli lähtenyt Oulusta puutavaralastissa kohti Lyypekkiä 29.9.1909. Se joutui 2.10.1909 ankaraan myrskyyn, jolloin kansilasti irtosi ja laiva alkoi täyttyä vedellä. Mastot hakattiin poikki aluksen pelastamiseksi, mutta peräsimen hajoamisen jälkeen laiva ajelehti myrskyn armoilla. Englantilainen höyrylaiva onnistui pelastamaan 10 hengen miehistön, joka vietiin Ahvenanmaalle. Laiva löytyi myöhemmin Ruotsin puoleisesta Merenkurkusta. Valtion kalastusalus Nautilus hinasi laivan Kokkolan Ykspihlajaan. Haaksirikosta kerrottiin useissa lehdissä (Aamulehti, Helsingin Sanomat, Raahen sanomat, Västra Finland).
Paikalliset sukeltajat tekivät kohteelle tarkistussukelluksen 2004 K.H.Renlundin museon aloitteesta. K.H.Renlundin museo on dokumentoinut hylkyä sijaintipaikalla viistokaikuluotaamalla sekä kuvaamalla vuosina 2016-2020.

Törsören 1 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan keskustasta lounaaseen Yxpilagloppetin eteläosassa, Torsörenin pohjoisosan länsirannassa. Hylky makaa pohjassa pohjois-etelä -suunnassa.
Kyseessä on tasasaumaisen purjealuksen hylky, jonka kyljet ovat auenneet, mutta laudoitus on ehjähkö. Puuaines on pehmennyttä, mutta rungon rakenteet hahmottuvat hyvin. Takilasta ei näy merkkejä. Sikokölin pituus on n. 45 metriä. Hylyn leveys on keskikohdassa n. 13,5 metriä. Kaarien lukumäärä on noin 145 ja kaarien halkaisija on noin 20 x 15 cm. Laitalautojen leveys on 18 cm ja paksuus 10 cm. Hylyn toinen kylki on rantapenkalla. Hylyn rakenteet nousevat pohjasta noin 1,5 metriä.
Hylyllä tiedetään sukelletun 1970-luvulla, jolloin hylystä tuotiin esine/esineitä K.H.Renlundin museoon. Museo organisoi hylylle tarkistussukelluksen 2004.
Perimätiedon mukaan hylky on aikoinaan irronnut laiturista tai ankkuripaikalta Yxpilassa ja ajelehtinut Törsörenin rantaan. Hylystä on puhuttu proomuna ja sen on arveltu olevan peräisin 1700-luvulta. On mahdollista, että kyseessä on 1800-luvulla lastiproomuksi muutettu ns. suolapurjehtija.
Museovirasto ja K.H.Renlundin museo tekivät tarkastuskäynnin hylylle kesällä 2016.

Yxpilagloppet (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan sataman edustalla Ykspihlajan aallonmurtajasta ulospäin olevan itäviitan länsipuolella n. 280 metrin päässä.
Puurunkoisen aluksen hylky. Kivien alta on erotettavissa joitakin kaaria ja muita puuosia. Ei merkkejä takilasta. Hylyn toisesta päädystä on löytynyt rautaosia, jotka ovat mahdollisesti osa peräsintä (kiinnitysvanne ja osa ohjausakselia). Näiden perusteella alus on oletettu 1900-luvun alkupuolella rakennetuksi. Hylyn pituus on 21 m, leveys 6 m. Kaarien etäisyys toisistaan on 20 cm ja vahvuus 20 x 20 cm.
Hylkyä on havainnoitu sukeltamalla vuosina 2004 ja 2021.
Hylky on Paraisilta kotoisin oleva kaljaasi Rauha, joka haaksirikkoutui matalikolle vuonna 1923. Aluksen omisti K. Söderholm. Rauha oli matkalla Kemiin täydessä 162,5 tonnin kalkkikivilastissa kunnes se joutui kovan tuulen vuoksi hakemaan suojaa Ykspihlajasta. Ankkurointiyritys epäonnistui ja alus ajelehti matalikolle. Kova merenkäynti aiheutti suuren vuodon täyttäen laivan vedellä. Lopulta Rauha jäi matalikolle täysin kaatuneena suuri reikä pohjassaan.

Åköströmmen (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan keskustasta lounaaseen Öjan alueella, Långön ja Knivsundin välisessä Åköströmmen -salmessa läntisen rannan puolella, Luotoon johtavan tien ja sillan eteläpuolella.
Puurunkoisen aluksen jäiden ja virtausten vahingoittama hylky matalikon ja veneväylän välillä. Hylky näkyy selkeänä viistokaikuluotauskuvissa. Yhtenäinen rakenne on päämitoiltaan noin 25 x 7 metriä ja se on asettunut pohjois -etelä suuntaisesti matalikon reunamille. Paarlastikivien alla on säilynyt köli, osa laudoitusta ja pohjan kaaria 150-250 cm syvyydessä.
Hylyllä ovat kesällä 1997 sukeltaneet Kokkolan K.H.Renlundin museon tutkija M.Passoja ja hänen sukeltajaryhmänsä. Perimätiedon mukaan kyseessä on mastoja vaille valmis laiva 1700-luvun alusta, joka täytettiin kivillä, poltettiin ja upotettiin etteivät venäläiset saisi sitä. Pietarsaaren museon entinen johtaja Pekka Toivanen tuntee hylyn ja on puhunut siitä mahdollisena kreijarin hylkynä. Toivasen mukaan kreijari oli yleisin pohjalainen kauppa-alustyyppi 1600-luvulla ja 1700-luvun alussa. Siinä oli kolme paalumastoa, joten purjeita voitiin käsitellä suoraan kannelta ja siten pienikin miehistö oli riittävä. Kruunupyyn Jouksholman kruununveistämöllä rakennettiin 1673-1704 useita kreijareita. Alukset olivat rakennusajankohdasta riippuen limi- tai tasasaumaisia.
Hylkyä yritettiin havainnoida K.H.Renlundin museon ja Museoviraston kenttätyössä kesällä 2016, mutta huonon näkyväisyyden takia hylky voitiin todeta vain tunnustelemalla eikä kuva-aineistoa saatu. K.H.Renlundin museo viistokaikuluotasi hylyn 2022.

Mankilankosken harkkohytti (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Pieni ja lyhytikäinen Mankilankosken harkkohytti on sijainnut Kaustisilla Perhojoen rannalla. Joki on ruukin paikalla kaksihaarainen ja jokiuomien väliin jää suurehko Mankkilansaari. Ruukki perustettiin todennäköisesti vuonna 1868, mutta se lienee saanut toimintaprivilegion vasta 1870-71. Ruukin omistajia ja osakkaita olivat paikalliset talolliset Jonas, Jouho ja Kustoo Rauma sekä kunnankirjuri J. Kettu.
Mankilankosken harkkouuni oli yksipiippuinen, harmaakivestä rakennettu ja noin 2,4 m korkea. Hytin kranssille johtivat puiset portaat. Puhallusta varten oli kolmipalkeinen puhalluslaite. Lisäksi laitteistoon kuului kankivasara ja sulatusahjo. Mankilankoskella sulatettiin pääasiassa lähiseudun suomalmeja, mutta myös Evijärven, Kerttuanjärven, Purmojärven, Kortesjärven, Lappajärven ja Halsuoanjärven järvimalmeja. Ruukin toimintaa haittasi koko sen toiminta-ajan vesivoiman ja raudan puute ja rautaa sulatettiinkin vain silloin tällöin. Ruukki oli toiminnassa todennäköisesti viimeistä kertaa vuonna 1879. 1880-luvun puoliväliin mennessä se oli hävitetty. Saman kosken rannalla sijaitsi myös 1864 perustettu mylly ja saha.
Kohteen sijaintitieto on arvioitu peruskartalta ja esitetty pistemäisenä. Tarkkaa sijaintitietoa ja alueen laajuutta ei ole tiedossa. Mankkilansaaren kohdalla jokihaarassa on kaksi koskea Ojankoski pohjoisessa ja Matkakoski etelässä. Peruskarttatarkastelun pohjalta ei pysty sanomaan, kumman kosken rannalla ruukki on sijainnut. Mankilankosken ruukista ei ole tehty maastohavaintoja. Perimätiedon mukaan hytti on sijainnut vähän sahan ja myllyn yläpuolella, samalla puolella koskea. Paikalla on myöhemmin sijainnut kookas maatilarakennus, jonka alle ruukin rakenteita on voinut jäädä. Sahapaikan yläpuolella on käytöstä jäänyt betonipato.

Ruumissaari (1000007231) (Hautapaikat)
Historiallinen; Ruumissaari on pitkänomainen, hieman kyljellään olevan L:n muotoinen saari Salamajärven pohjoispuolella, sen keskiosassa. Saaren pituus on noin 60 metriä ja leveys noin 25 metriä. Mantereelle on saaresta lyhimmillään noin 240 metrin matka pohjoisessa.
Paikka ilmeisesti mainitaan jo vuonna 1885 ilmestyneessä Kokkolan Lehdessä, jossa on mainittu, että Tialan talon läheisessä järvessä (Salamajärvessä) on saari, johon vainajat olisi aikoinaan haudattu kesäksi, ja josta ne olisi talvella siirretty Kivijärven kirkolle. Samanlaista muisti- ja perimätietoa keräsi myös Samuli Paulaharju paikkakuntalaisilta vuonna 1928. Myös nimiarkiston kokoelmiin kerätyn tiedon mukaan Ruumissaari olisi ollut hautasaari kesäisin.
Inventoinnissa 2009 havaittiin Ruumissaarella, saaren koillisosassa, yksi selkeä painanne, kooltaan noin 190 x 140 x 30 cm. Saarella on myös muutama muu painanne edellisen lounaispuolella, mutta näiden kohdalla kyse voi olla myös luontaisista maastopainumista. Paikkaan liittyvien muistitietojen ja havaintojen perusteella kohdetta on syytä pitää historiallisen ajan hautasaarena. Saarta on mahdollisesti käytetty kesäisin väliaikaiseen ruumiiden säilytykseen, mutta paikalta on kerrottu myös löytyneen pääkallo, joka viittaisi pysyviin hautauksiin.

Kalmasaari (1000007233) (Hautapaikat)
Historiallinen; Kalmasaari sijaitsee Jängänjärven pohjoisosassa, Jängän kylästä noin 3,8 km luoteeseen. Entisen saaren, nykyisin niemen tai saarekkeen itäpuolella kulkee Jängänjärven Myllyjärveen yhdistävä vesistö, peruskarttoihin nimetty Salmenväylä.
Kalmasaaresta on tietoja jo 1800-luvun loppupuolelta. Paikkaa on kutsuttu Kalmasaareksi, ja vanhan muistitiedon mukaan siellä on tiedetty olleen ruumishautoja. 1920-luvulla paikkaa on paikkakuntalaisten toimesta kaiveltu useampaankin kertaan. Löydöiksi mainitaan saadun pääkallojen, säärien ja käsivarsien luita. Paikka on 1920-luvulla liitetty myös J. L. Runebergin runon "Hauta Perhossa" tapahtumiin ison vihan aikana, mutta myöhemmin runo on usean tutkijan toimesta selitetty sepitykseksi. Vuonna 1925 paikalle pystytettin muistokivi "Hauta Perhossa", joka sijaitsee aikaisempien tietojen mukaan luiden löytöpaikalla tai sen lähellä. Paikalla ei ole koskaan tehty kaivaustutkimuksia museoviranomaisten toimesta.
Inventointi 2009:
Kalmasaari on loiva ja muodoltaan soikeahko kumpare, joka on kooltaan itä-länsisuunnassa noin 50-60 metriä ja pohjois-eteläsuunnassa saarekkeen keskikohdalta noin 30 metriä. Sekä aikaisempien havaintojen että erityisesti vuonna 1920 tehtyjen luulöytöjen perusteella Kalmasaarta on pidettävä historiallisen ajan hautasaarena. On todennäköistä, että alueella on edelleen hautauksia jäljellä.

Kalmusaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Möttösen kylässä, Perhonjoen länsipuolella, Perhonjoen ylittävän valtatie 13 sillan luota noin 1 km luoteeseen. Kalmosaaren kohdalla Perhonjoki tekee lähes käänteisen U-muotoisen mutkan, jonka sisään Kalmusaari jää. Kohde on ennen perkausta (1862-1866) ollut saari, mutta nykyisin se on alavan niityn kautta mantereeseen yhdistynyt jyrkkäreunainen saareke tai niemenkärki.
Kalmusaareen liittyy runsaasti talteen otettua suullista perimätietoa; ensimmäisen kerran paikka mainitaan vuonna 1896 julkaistussa Pietarsaaren kihlakuntakertomuksessa. Paikkaa on tarinoiden peusteella pidetty lähinnä väliaikaisena kalmistona.
Möttösen Kalmo- eli Kalmusaari on nykyisin melko jyrkästi kohoava, noin 70 x 40 metrin kokoinen ja länsiluoteis-itäkaakkoisuuntainen harjanne. Mäen lakialue on kooltaan noin 20 x 15 metriä ja varsinkin pohjois- ja länsisuuntaan jyrkkä. Saaren laella ja ylärinteessä havaittiin inventoinnissa 2009 useita hautamaisia painanteita, joista ainakin 7 oli selkeää. Edellisten lisäksi saarella oli myös muita painaumia, joista osa lienee maatuneita haudansijoja, osa ehkä luontaisia painaumia ja vanhoja kaivelunjälkiä.
Hautamaisten painanteiden koot ja ilmansuunnat vaihtelivat: pääosin ne olivat soikeita tai suorakaiteenmuotoisia, noin 100-190 cm pitkiä, 50-80 cm leveitä ja 10-50 cm syviä. Hautapainanteiden ilmansuunta oli pääasiassa lounais-koillinen. Painanteet sijaitsivat toisiinsa nähden ilman havaittavaa järjestystä.
Yhteen painanteeseen kaivettiin koekuoppa, josta talteen otetut luut ovat ilmeisesti kuuluneet noin 35-39 vuotiaalle naiselle. Kysymyksessä on ollut yksinkertainen rakenteeton ruumishauta, jossa vainaja on asetettu selälleen pää kohti etelää ja jalat kohti pohjoista
(ei havaintoja arkusta ei saatu havaintoja).
Inventointi 2020:alueella kasvoi tiheä nuori metsä, pintahavaintoja ei juurikaan ollut mahdollista tehdä, ilmeisesti kohde on ennallaan.
Tarkastus 2021: Vuoden 2009 inventoinnissa dokumentoidut hautamaiset painanteet paikallistettiin ja niiden todettiin olevan ennallaan (kts. alakohteet). Haudat näyttävät sijaitsevan pääosin pienellä mäenkumpareella (painanteet 1-7), mutta kumpareen itä-kaakkoispuolella on myös muutama mahdollinen hauta (painanteet 8-10)

Syri (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijärveltä Toholammille kulkevan maantien koillispuolella. Paikalla on kivivalli, jonka kokonaispituus on noin 64 metriä ja korkeus noin 1 metriä. Vallin länsireunassa on aukko, leveydeltään noin 2 metriä. Sekä vallin etelä- että pohjoispäässä on murtumat, mahdollisesti traktorin jäljiltä.

Ahola (1000020397) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Salamajärven eteläpuolella kulkevan Aholantien varrella Välimäen talon kohdalla, tien eteläpuolella, rinteen reunassa. Tervahauta on noin 7 m halkaisijaltaan, kynä laskee luoteeseen.

Jängänjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta siajitsee Jängänjärven pohjoisosan lahdelman itärannalla. Paikka on n. 250 m pitkä järvelle pistävä ympäristöstään kohoava niemeke, jonka
länteen ja etelään laskevat rinteet ovat suhteellisen jyrkkiä.
Paikalla on tervahauta, alueella harjoitettuun viljelyyn liittyviä rakenteita sekä veneenvetopaikka. Osa rakenteista on varsin nuoria, mm. kaksi rakennuksen sementtiperustaa, jotka voivat liittyä muuhun kuin viljelykseen. Kasvillisuus kertoo lähihistoriaan asti jatkuneesta viljelystä - puusto on mäen laella nuorta koivua, aluskasvillisuutta dominoi vuohenputki ja jonkin verran esiintyy niittykasveja.

Kauhalamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudat sijaitsevat Kauhalammen Etelälahden lounaispuolella sijaitsevan kankaan länsireunalla metsätien varrella. Osa Kauhalamminkankaasta on leikkautunut pois soranotossa.
Tervahautojen ympäristö on kuitenkin hyvin säilynyt.
Kohteessa on kaksi tervahautaa, joista eteläisempi (tervahauta 1) on merkitty peruskartalle. Se on halkaisijaltaan n. 15 m reunoista mitattuna, etelään suuntautuva halssi on enimmillään n. 150 cm syvä. Rakenteessa on käytetty kiviä. Vallin ympärillä on ilma-aukkojen kohtia tasaisin välein. Pienempi tervahauta 2 sijaitsee kartalle merkitystä tervahaudasta n. 80
m pohjoisluoteeseen heti tien reunassa. Se on noin 7 m halkaisijaltaan.

Paskolampi (1000020546) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Salamajärven lounaispuolella sijaitsevan lammen itärannalla,
pienen kohouman eteläreunalla. Kohteessa on tervahauta, jonka on halkaisijaltaan n. 12 m reunoista mitattuna, halssi suuntautuu itään. Päällä kasvaa haapoja ja koivuja, aluskasvillisuutena saniaista. Pohjoispuolella on kuoppia, jotka ovat ilmeisesti syntyneet, kun maata on otettu haudan peittämiseen.
Kohde ympäristöineen on hyvin säilynyt.

Salmelanjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Salmelanjärven itärannalla, järvelle laskevan
rinteen reunalla. Noin 50 m eteläpuolella sijaitsee kesämökki.
Tervahauta on halkaisijaltaan n. 13 m reunoista mitattuna. Kynä laskee länteen järvelle päin.

Taivasmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Taivasmäeltä pohjoiseen johtavan metsätien varrella.
Alueella kasvaa tiheää nuorta metsää.
Tervahauta on n. 10 m halkaisijaltaan. Ympäristössä on vanhoja peltoaitoja.
Taivasmäellä sijaitsevan talon isäntä kertoi, että alueella on ollut viljelyksiä lähihistoriassa.
Myös kohteen pohjoispuolella on tunnistettavissa peruskartan ojituskuvioiden perusteella vanhoja peltoalueita.

Myllykangas (1000021023) (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijoen itäpuolella, Niskankosken länsipuolisen laakean, hikkaisen, mutta kivisen mäen laella. Paikalla on kaksi maakuoppaa.
Kuopat ovat halkaisijaltaan noin 3 m niitä kiertävän vallin harjalta harjalle ja syvyydeltään noin 1,5 m. Kuopan seinämistä näkee, että maaperä on kivikkoa myös niiden syvyyteen. Seinämät ovat melko suorat. Koska podsolimaaperää ei kivikossa ole, on kuoppien iän arviointi vaikeaa. Alue on hakattua metsää ja siinä on noin 5-6 metrinen vesakko. Kuoppien funktio on tuntematon, mutta kyseessä voisivat olla purnut - säilytyskuopat.
Lidar 5p -korkeusmallissa näkyy kohteessa maastossa havaittujen kuoppien (ks. alakohteet) lisäksi myös kaksi muuta kuoppaa, näistä toinen n. 40 m kuopasta 2 eteläkaakkoon ja toinen n. 50 m samasta kuopasta etelään.

Hollanti 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen luoteispuolella, metsäalueella, joesta noin 100 m.
Paikka on joen suuntainen muinainen, länsi-lounas suuntainen niemen kärki. Laki on leveydeltään noin 20 m. Maaperä ei ole tasainen vaan mättäinen, siellä täällä isompi kivi tai kalliopaljastuma. Maaperä hiekkamoreenia. Laella on niemekkeen kärjessä, keskellä asuinpaikkaa pieni hiekanottopaikka, kooltaan parisen metriä suuntaansa. Laelle, sen vähäkivisemmälle ja paksumaaperäiselle koillisreunamille tehdyissä koekuopissa oli kvartsi-iskoksia ja esineitä, paikoin hyvin runsaasti noin 5-15 cm syvyydellä, paikoin heti kuntan alla. Paikka vaikuttaa olevan lähes täysin ehjä ja kajoamaton pienestä maanottokaivannosta huolimatta. Paikka on suppea-alainen, topografian ja löytöjen perusteella arvioiden noin 10 x 25 m laajuinen.

Sahinojan suun itäpuoli (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen koillisrannalla, Sahinojan suusta 180 m itä-kaakkoon.
Paikka on korkea ja jyrkkä jokeen laskeva rantatörmä, jonka päällä on laaja ta-sainen alue. Paikan itäpuolella on syvä ja leveä raviini, jonka rinne myös hyvin jyrkkä. Maaperä alueella on hiekkaa. Tasaisen rantatörmän reunalla, aivan raviinin vierellä havaittiin kivetyn lieden jäännökset. Sen läheltä löytyi saviastian pala, joka vaikuttaa Pöljän keramiikalta (ellei Kierikkiä), keramiikan murusia sekä joitain kvartsi-iskoksia. Alue on laikutettu mutta muutoin asuinpaikka vaikuttaisi olevan ehjä. Sen laajuus on täysin arvio.

Rantala (1000021028) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen koillisrannalla.
Pellosta, rantatörmän päältä kapealta tasanteelta sekä siitä nousevasta rinteestä on löydetty kvartsi-iskoksia ja -esineitä. Löydöt muodostivat kolme keskittymää. Muinaisjäännösrajaus on tehty löytöhavaintojen perusteella. Lännessä paikka rajautuu raviiniin.

Rauhala (1000021029) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen koillisrannalla.
Pellosta, rantatörmän päältä ja siitä nousevasta loivasta rinteestä löytyi kvartsi-iskoksia ja -esineitä sekä kivitaltta. Muinaisjäännösrajaus on tehty löytöhavaintojen perusteella.

Lahnalampi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vuoden 2012 inventoinnin mukaan asuinpaikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, ran-nasta noin 280 m, jokilaakson rinteen yläpuolisella tasanteella.
Paikalla on laakson rinteessä oleva metsäsaareke, jonka ylä- eli länsipuolelta pel-losta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia (ja esineitä) noin 110 m matkalla ja 30 m leveältä alueelta. Etelässä paikka rajautuu notkelmaan joka erottaa paikan kohteesta Lahnalampi 3.
Muinaisjäännösrekisterissä vuoden 2003 tietojen perusteella oleva kohde Lahnalampi 1000007435. Paikan koordinaattien osoittamalta alueelta ei vuoden 2012 inventoinnissa havaittu löytöjä eikä alue ole muutenkaan erityisen sopivan oloinen asuinpaikalle. Lahnalammen talon isäntä kertoi kiviesineiden löytyneen aikoinaan kauempaa etelästä, naapurin pellolta. Tämä paikka sijoittuu jokseenkin em. isännän kuvaamalle löytöalueelle. Lähialueen pellot olivat kynnettyinä ja hyvin havainnoitavissa ja alueella ei ole asuinpaikan merkkejä muualla kuin nyt havaitussa kolmessa kohdassa.

Uusitalo (1000021031) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen koillisrannalla pellossa, Riutankosken pohjoispuolella.
Paikka on muinaisen rantatörmän päällä oleva matala "särkkämäinen" harjanne, josta pellon pinnasta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöhavaintojen ja topografian perusteella.

Kääntä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen itärannalla, joesta 260 m itään, pellossa, metsäsaarekkeen länsi- ja pohjoispuolella.
Peltorinteestä ja sen yläosasta metsäsaarekkeen länsipuolelta löytyi runsaasti kvartsi-iskoksia noin 80 m matkalta loivasta peltorinteestä. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Pikkukangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsirannalla, joesta 500 m länsi-luoteeseen, tien 18111 länsipuolella peltorinteessä, raviinin molemmin puolin.
Paikalla on loiva rantatörmä ja siitä nouseva peltorinne. Tie kulkee törmän alla. Asuinpaikan jakaa kahtia pieni raviini. Hiekkamaaperäisestä pellosta löytyi run-saasti kvartsi-iskoksia raviinin molemmin puolin, sen eteläpuolelta laajemmalta ja ylemmäksi ulottuvalta alueelta.

Alakartano (1000021036) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen Kirkkojärven lounaispuolella rannasta vajaa 500 m luoteeseen, tien 18111 koillispuolella peltorinteessä.
Pellosta on löydetty rajatulta alalta runsaasti kvartsi-iskoksia.

Kirkkojärvi NW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kirkkojärven länsirannalla, rannasta loivasti kohoavalla laakean kumpareen itäreunamilla rannasta noin 35 m, tulvarajan ääreltä pari kymmentä metriä sisämaahan.
Aivan rannan tuntumasta noin 170 m matkalta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia silttimaaperäisestä pellosta. Löytövyöhykkeen leveys on noin 20 m.

Kirkkojärvi SW (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kirkkojärven eteläpään länsirannalla, vanhan kirkonpaikan itä-koillispuolella.
Pellosta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Myös vanhempaan historialliseen aikaan viittaavia merkkejä kuten tiiltä, fajanssia, palaneita kiviä (kiukaan jäänteitä?) ym. Paikalla saattaa olla kivikautisen asuinpaikan lisäksi myös historiallisen ajan asutukseen, tai viereiseen kirkkoon liittyvä asuinpaikka tai muun toiminnan jäänteitä. Kvartsia on löydetty kahtena pesäkkeenä.

Lahnalampi 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, rannasta noin 90 m, jokilaakson rinteen alaosassa olevalla kumpareella.
Rajatulta alueelta pellosta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Lahnalampi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, rannasta noin 280 m, jokilaakson rinteen yläpuolisella, notkelmien välisellä kumpareella.
Rajatulta alueella pellossa on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Riihikangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, loivassa peltorinteessä.
Pellosta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia (ja esineitä) kolmena keskittymänä, joiden välillä on noin 20 m löydötön alue. Alimmat löydöt ovat 86,5 m tasolta ja ylimmät noin 91 m tasolta. Yksi erillinen kvartsi on hieman alle 87,5 m tasolta.

Riihikangas 2 (1000021049) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, peltorinteen yläosassa.
Suppealta alueelta - 20 x 20 m - pellosta on löydetty kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Riihikangas 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, jyrkähkön peltorinteen alaosassa, rinteen taitteessa.
Melko jyrkän jokilaaksoon laskevan rinteen alapuolelta, rinteen taitteesta ja siitä hieman jokeen päin loivemmalta rinteeltä on löydetty kvartsi-iskoksia ja esineitä noin 250 m matkalt.
Asuipaikka on erotettu Riihikankaan muista paikoista erilleen, koska se on topografisesti selkeästi niistä erillinen, eri korkeustasolla, sijaiten kapeana vyöhykkeenä rinteen juurella, muut paikat ovat ylärinteessä. Etelämpänä missä kohde Riihikangas 1 sijaitsee, rinne on loiva ja paikka topografialtaan eri tyyppinen.

Riihikangas 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, peltorinteen yläosassa.
Jyrkähkön, jokilaakson rinteen yläosasta, loivemmalta rinteeltä on selvästi rajautuvalta alueelta löydetty kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella, peltorinteen yläosassa.
Paikalta on löydetty loivasta peltorinteestä runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella

Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella.
Paikalla on alempi muinaisrantatörmä, jonka päällä on pieni kumparemainen tasanne, josta kynnöspellosta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen itäpuolella.
Paikalta on löydetty suppeahkolla alueelta pellosta runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikka on alemman rantatörmän päällä olevalla harjanteella. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Vastamäki 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsirannalla.
Joen törmän päältä, pienen raviinin pohjoispuolelta, hiekkamaaperäisestä pellosta on löydetty muutama kvartsi-iskos. Paikan rajaus löytöjen ja topografian perusteella.
Löydöt ovat vähäisiä, mutta paikkaa voidaan pitää asuinpaikka sijaintinsa puolesta. Lisäksi lähipelloissa ei luontaista kvartsia ja paikalla pelto liki kivetön.

Vastamäki 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsirannalla.
Joen rantatörmän päältä, hiekkaisesta pellosta on löydetty kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Vanha kirkko (1000019714) (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Vanha kirkko on sijainnut Kirkkojärven eteläosan länsipuolella, noin 200 metriä rannasta. Paikalla sijaitsee vielä nykyisin hautausmaa. Toholammin ensimmäinen kirkko oli ko. paikalla vuosina 1665–1765 ja toinen vuosina 1765–1861. Kirkkoon kuului vuonna 1765 rakennettu kellotapuli.
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan paikka on korkealla rantatörmällä oleva kumpare, jonka laki on tasainen ja nyt hoidettu niittyä, reunoilla puustoa. Laki - kirkkomaa - on aidattu kiviaidalla. Laen pohjoispäässä on näkyvissä kirkon perustuskivet. Alueella on hautakiviä.
Tarkastus 2020: Vanhan kirkon rauniot on aidattu puuaidalla. Raunion sisäpuolella on Toholammin seurakunnan pystyttämä muistokivi, puuveistos, alttari, puuristi ja penkit. Veistoksen ja alttarin takana on hautaholvin jäänteet. Raunion ulkopuolella on kaksi hautamuistomerkkiä. Tapulin jäänteet ovat peittyneet pusikon alle.

Pahapuro 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsirannalla, Pahapuron pohjoispuolella.
Hiekkaisesta pellosta on löydetty kvartsikaavin ja -iskoksia suppeahkolta alalta Lestijoen rantatörmän päältä. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Luolamäki 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella, peltorinteen ylä - länsiosassa.
Kynnösellosta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia kolmesta eri keskittymässä, jotka ovat hieman eri korkeustasoilla ja topografisesti myös hieman erillään. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Luolamäki 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella.
Pellosta on löydetty suppeahkolta alalta runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Luolamäki 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella.
Joen rantatörmältä, Pahapuron suusta etelään olevasta pellossa on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella.
Pellosta rajatulta alalta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikka on etelään viettävä loiva peltorinne.

Lehtola 1 (Asuinpaikat)
Peltorinteen päältä olevalta tasanteelta on runsaasti kvartsi-iskoksia, osa on alarinteestä. Keskittymä on muinaisen niemekkeen koilliskärjessä.

Lehtola 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen länsirannalla, lähellä kevätveden tasoa, joesta kohoavan loivan rinteen juurella.
Aivan jokirannasta olevalta kapealta tasanteelta on löydetty vain hieman korkean kevätveden pinnan yläpuolelta pellosta kapeana vyöhykkeenä kvartsi-iskoksia noin 140 m matkalta, alkaen etelästä pienen puron suusta pohjoiseen lähelle sähkölinjaa.

Pajamäki (1000021068) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Lestijoen kaarteen länsipuolella.
Laakeassa pellossa on näkyvissä muinainen matala törmä kosken alapuolella. Kyseessä lienee joko muinaisjärven tai Itämeren muinainen niemennokka jo-kisuussa. Paikalta on rajatulta alalta, hiekkamaaperäisestä pellosta löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Paikan rajaus on tehty löytöjen ja topografian perusteella.

Korvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lestijoen Myllykosken länsipuolella.
Paikalla on ehjä, maan päälle rakennettu, rännillinen tervahauta. Halkaisija on noin 12 m.

Pahapuro 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen länsipuolella, Pahapuron eteläpuolella.
Törmän päällä olevasta pellosta on löydetty runsaasti kvartsi-iskoksia. Iskos keskittymästä hieman pohjoiseen, Pahapuroon laskevan törmän reunalta on todettu maanalainen kivetty liesi.

Lautakodankangas 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Mutkalammin kylässä, Järventien ja Hietajärvelle johtavan metsätien
risteyksessä. Luoteispuolella on yli puolikilometriä halkaisijaltaan olevan maa-ainesten ottoalue.
Kohteessa on tervahauta ja kiukaanpohja. Kiukaanpohja on kooltaan n. 3 x 2 m.
Maanpinnalla on näkyvissä isoja kiviä, keskustassa on hiekkaa ja pienempää kiveystä. Päällä kasvaa sammalta, jäkälää ja puolukkaa. Rakenteen kairauksessa todettiin itäreunalla hiiltä.
Tervahauta sijaitsee kiukaasta 50 m luoteeseen. Se on ehjä ja halkaisijaltaan noin 15 m. Kiuas on voinut kuulua paikalla sijainneeseen tervapirttiin.

Hangaskangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Hangaskangas sijaitsee Mutkalammen kylästä noin 3,5 km koilliseen, Järventien varrella, noin 100-200 m tiestä pohjoiseen rämeiden ympäröimän kivikkoisen mäen laella ja sen koillisrinteessä.
Hangaskankaan laella on U-muotoinen, kaakkoon avautuva kiviaitaus, jätinkirkko ja sen sisällä röykkiö. Aitauksen "varret" ovat 50 ja 30 m pitkät ja niiden välinen etäisyys on noin 30 m. Aita on noin 3-4 m leveä ja noin 50 cm korkea. Kangas on erittäin kivikkoinen ja louhikkoinen. Röykkiö kiviaitauksen sisällä on sen pohjoisesta seinämästä noin 10 m. Röykkiön koko on noin 4 x 4 m ja korkeus noin 70 cm. Se on kasattu ison maakiven länsipuolelle.
Koilliseen viettävällä hiekkaisella, äestetyllä rinteellä on havaittu asuinpaikka, jossa palaneita kiviä ja kooltaan vaihtelevaa kvartsiainesta noin 80 x 50 m laajalla alueella. Asuinpaikan on arveltu rajautuvan yläreunastaan kankaan kivisempään lakeen ja alaosastaan suohon.
2012: Kohde tarkastettiin ja todettiin jätinkirkon olevan ennallaan. Kankaan lakea ei käyty tarkemmin läpi.
Vuoden 2020 jätinkirkon tarkastuksessa todettiin tervahauta jätinkirkosta noin 80 metriä koilliseen (alakohde). Vuoden 2022 tarkastuksessa todettiin tervapirtin pohja (alakohde) tervahaudasta noin 30 metriä etelään. Rakenne on nelisivuinen ja läpimitaltaan noin 7 metriä ympärysvallin ulkoreunoilta mitaten. Vallin korkeus noin puoli metriä.

Riutta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Järvimalmin sulatuspaikka sijaitsee Luikun alueella, Pesäkiventiestä 800 m koilliseen, tien nro 7712 eteläpuolella, aivan tien vieressä. Kysymyksessä on monttu, jossa kasvaa isokokoisia mäntyjä ja kelo. Montun ympäristössä on kuonakiveä. Se on tutkittu Kuopion Geologisessa tutkimuskeskuksessa ja todettu järvimalmin sulatuksessa syntyneeksi kuonaksi.
Vuonna 2022 kohde ja sen sijainti tarkistettiin. Kuoppa on noin 1,5 metriä syvä ja läpimitaltaan noin 10x7 metriä. Se on muodoltaan soikea ja suurin piirtein pohjois-etelä suuntainen. Kuopan pohjoispääty on vahingoittunut tienvarren ojaa kaivettaessa, mutta muuten se on suhteellisen hyvin säilynyt.

Sielunmäki (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiöt sijaitsevat Himanka-Kannus tien ja Lestijoen lounaispuolella Sielunmäki-nimisellä hyvin kivikkoisella mäellä. Puusto on pääasiassa tiheää sekametsää. Mäen pohjoisosassa on matala soikea röykkiö, jonka mitat ovat noin 4x6m.
Mäen eteläpäässä on selkeä keskuskuopallinen soikea röykkiö läpimitaltaan noin 5 m. Röykkiön läheisyydessä on vielä kolme pienempää ja epäselvempää keskuskuopallista röykkiötä. Mäen eteläosassa on tehty metsänmuokkausta ja hakkuuta, mutta röykkiöt ovat säilyneet suhteellisen hyvin.

Lautakodankangas (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Lautakodankangas sijaitsee Mutkalammin kylässä, Järventieltä Hietajärvelle johtavan metsätien varrella, Hietajärven lounaisrannalla kivikkoisella harjanteella.
Kankaalla pitkällä harjulla on yhteensä 6 röykkiöitä. Röykkiöistä viisi on harjun luoteispäässä pohjois-etelä -suuntaisessa rivissä koilliseen viettävällä rinteellä. Kooltaan ne ovat 5x5, 8x8, 7x6, 5x5 ja 5x5 m. Kaikkia röykkiöitä on kaiveltu, osaa pohjaan saakka. Näistä noin 400 m kaakkoon sijaitsee yksittäinen röykkiö, jonka koko on noin 4x4 m. Sekin on keskeltä kaiveltu. Viimeksimainittu sijaitsee lähellä TVL:n sorakuoppaa.
Kivisen harjanteen laella rivissä neljä noin 4,5-7,5 m halkaisijaltaan olevaa asuinpaikkavallia ja noin 7 x 5 m laaja ja noin 30 cm korkea röykkiö. Järven lounaisrannalla hiekkaisella tasanteella on havaittu palaneita kiviä ja kvartseja noin 20 x 10 m laajalla alueella.
Vuoden 2013 inventoinnissa kohde tarkastettiin pikaisesti ja sen todettiin olevan ennallaan. Tervahaudan luoteispuolella on noin 6 x 4 m laaja ja 70 cm syvä kuoppa, sen koillispuolella kolme pientä kuoppaa, ilmeisesti moderneja kuoppia, tervahaudan koillispuolella on neliön muotoinen kivivalli. Paikalle on pystytetty alueen esihistoriasta kertova opastaulu.

Alavainio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 6 km Mutkalammin kylästä itä-koilliseen ja noin 450 m länteen lääninrajasta.
ohde sijaitsee pohjoiseen viettävän mäen päällä, avohakkuualueella. Alue on kuivahkoa hiekkapohjaista kangasta, jonka kasvillisuus on kuitenkin varsin rehevää johtuen varmaankin paikalla olleesta asutuksesta. Kohteen länsipuolella kulkee metsäautotie ja itäpuolella noin puolen kilometrin päässä on lääninraja.
Paikalla on rakennuksen kivijalka, jonka mitat ovat noin 8x7metriä. Kivijalka on rakennettu lohkotuista ja poratuista kivistä, minkä perusteella voi päätellä että se ei ole 1700-luvun puoliväliä vanhempi. Aivan perustusten vierestä oli kaadettu puu, jonka ikä oli noin 80 vuotta. Perustus oli pahasti oksien peitossa, eikä sitä tutkittu käynnillä sen tarkemmin. Perustusten itäpuolella on noin 15 metriä pitkän kiviaidan jäänteet. Noin kymmenen metrin päässä perustusten lounaispuolella on noin neljän metrin läpimittainen kuopanne, jonka reunoilla on ladottu kiviä. Perustuksesta noin 40 metriä länteen löytyi toisenkin rakennuksen perustuksen jäänteet. Sen läpimitta on noin 7 metriä ja se on rakennettu luonnonkivistä. Perustuksen päällä ja lähiympäristössä kasvaa tiheästi puita ja kasvillisuutta, eikä se ole välittömässä vaarassa joutua metsänmuokkauksen jalkoihin.
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan paikalla on suoritettu avohakkuu. Rakenteet olivat ennallaan edelliseen tarkastukseen nähden. Vuonna 2010 havaittu kuopanne on tulkittavissa kellarin pohjaksi. Aikaisempien havaintojen lisäksi paikannettiin rakennuksen kivijalan (rakenne 1) eteläpuolelta yksi kellarin pohja ja seitsemän n. 3-5 m halkaisijaltaan ja n. 50 cm korkeudeltaan olevaa peltoröykkiötä.
Tien länsipuolelta ei löytynyt uusia rakenteita.
Alueelle on merkitty talo tai torppa vuodelta 1865 peräisin olevalle kartalle. Eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1845-1846 pitäjänkartan mukaan paikalla ei ollut asutusta. Vuoden 1953 peruskartalle paikalle on merkitty niitty tai laidun, n. 700 m kohteen eteläpuolella sijaitsi Ylikankaan tila peltoineen.

Lautakodankangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mutkalammin kylässä, Järventieltä Hietajärvelle johtavan metsätien varrella kivikkoisella harjanteella yli puolikilometriä halkaisijaltaan olevan sorakuopan itäreunalla.
Paikalla on noin 4 m halkaisijaltaan oleva asuinpaikkavalli hiekkamaassa. Välittömästi kaakkoispuolelta sorakuopan reunasta suppealta alueelta on havaittu runsaasti palaneita kiviä ja kvartsi-iskoksia.
Vuoden 2013 inventoinnissa todettiin, että itäpuolisella alueella on tehty avohakkuu ja avonaisten maanpintojen tarkastus oli mahdollista. Uusia havaintoja esihistoriasta ei tehty.

Kuuronkallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ullavantien ja Teerinevan suuntaan johtavan metsäautotien välissä sijaitsevan kivikkoisen kankaan itäreunalla, Kuuronkalliosta kaakkoon. Peruskartalla näkyvä kallioalue on louhittu pois.
Kohteessa on noin 10 m halkaisijaltaan oleva tervahauta. Reunavalli koostuu kivistä ja maasta, kynä suuntautuu itään. Tervapirttiä mäeltä tai itäpuolisen tien reunamilta ei löytynyt.

Haukkakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Haukkarämeen itäpuolella matalalla kankaalla, mistä maasto laskee hyvin loivasti etelään ja länteen. Välittömässä läheisyydessä kasvaa nuorta tiheää metsää/taimikoita. Länsi- ja eteläpuolella on avohakkuualueita.
Kohteessa on noin 15 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jossa halssi suuntautuu etelään. Pinta on heinäkasvillisuuden peitossa, päällä kasvaa nuorta lehtipuustoa.
Koillispuolitse kulkee umpeutumassa oleva metsätie.
Lähin tuulivoimala on suunnitteilla 200 metrin etäisyydelle eteläpuolelle ja tielinjaus yli
150 m itään.

Isonnevankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Isonevan turvetuotantoalueen pohjoispuolisella matalalla tasaisella moreenikankaalla.Paikan puusto on nuorta harvaa männikköä. Tervahauta on merkitty peruskartalle.
Paikalla on noin 12 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jonka peittää koivupusikko. Kohteen eteläpuolitse kiertää hiljattain rakennettu metsätie.
Lähin tuulivoimala on suunnitteilla noin noin 150 metrin etäisyydelle pohjoispuolelle ja tielinjaus noin 100 metrin etäisyydelle koillispuolelle.

Järventauskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Loukkuunjärven peltojen (entinen Iso Loukkuunjärvi) eteläpuolella kivikkoisella kankaalla, jossa maasto viettää loivasti ympäroiville alueille. Kaakkois- ja lounaispuolella on auratut avohakkuupalstat. Paikan valtapuu on mänty. Tervahauta on merkitty peruskartalle.
Kohteessa on noin 15 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jossa halssi suuntautuu etelään. Halsissa kasvaa vanha mänty, jonka juuret ovat rikkoneet halssin suuaukon. Rakenteessa on näkyvissä reunoilla lohkottuja kiviä. Pinta on sammaleen peitossa ja päällä kasvaa eri ikäisiä mäntyjä, vanhimpien rungon paksuus on noin 40 cm. Tervahaudasta noin 50 m luoteeseen sijaitsee metsäkämppä.
Suunniteltu tielinja kulkee tervahautakohteen yli ja lähin vaihtoehtoinen voimalan paikka
sijaitsee n. 150 metrin etäisyydellä. Tielinjauksen sijoitussuunnitelmien toteutuessa kohde tulisi ilmeisesti tuhoutumaan.

Kopsanhauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Nuppihongannevan eteläpuolella rämeen reunalla tasaisella moreenikankaalla ja heti metsäautotien eteläpuolella. Tervahauta on merkitty peruskartalle.
Paikalla oleva tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu pohjoiseen tielle päin. Päällä kasvaa joitakin yli 50 cm rungon läpimitalta olevia mäntyjä.
Lähin tuulivoimala on suunnitteilla noin 300 metrin etäisyydelle kaakkoon ja
parannettava pääsytie nykyisen metsätien kohdalle välittömästi pohjoispuolelle. Tielinjauksen rakentamisella voi arvioida olevan suoraa vaikutusta kohteeseen.

Hautakangas 2 (1000022977) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Toholammilta Ullavaan johtavan tien no. 63 kaakkoispuolella ja Loukkuunevan pohjoispuolella pienen moreenikankaan laella, mistä maasto laskee suhteellisen nopeasti etelään ja länteen. Tervahaudan kohdalla kasvaa lehtipuita, ympärillä järeitä vanhoja kuusia sekä nuorempaa kuusi- ja mäntymetsää.
Mäen reunalla sijaitseva tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, reunoilla on ilma-aukkoja, osin kivistä rakennettu kynä suuntautuu etelään. Noin 40 m itäkaakkoon on noin 3,5 m halkaisijaltaan oleva tervapirtin pohja. Rakenteen koillisreunalla oleva kiukaanpohja erottuu noin 2 m halkaisijaltaan olevana ja noin 0,6 m korkeana kivistä ja hiekasta koostuvana kumpuna. Koillisreunalla kasvaa yli 50 cm rungon läpimitalta oleva mänty.
Noin 35 m tervahaudasta luoteeseen on toinen tervapirtin pohja, matala maaperustus (mitat 4 x 4 m), sen koillisnurkassa on kiukaan jäänteet, mitat 1,6 x 1,2 m ja korkeus 0,5 m. Humuksen alla havaittiin 5 – 15 cm kokoisia palaneita kiviä ja nokimaata. Rakenteen keskellä on maakuoppa, mitat 2,2 x 1,8 m ja syvyys 0,6 m. Rakenne on aluskasvillisuuden peittämä. Kuopassa ja kiukaan vieressä kasvaa isoja koivuja.
Mäellä on runsaasti eri aikaisia maanottokuoppia. Jotkut voivat liittyä paikan tervanvalmistukseen, mutta niitä on vaikea erottaa nuoremmista kuopista, jotka nekin ovat jo vankan pintakasvillisuuden peitossa.
Lähin tuulivoimala ja tielinjaus on suunnitteilla n. 350 metrin etäisyydelle koillispuolelle.
Inventointi 2014: Inventoinnissa todettiin että kohde ja ympäristö ovat ennallaan.

Hautakangas (1000023421) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Karjansuonnevan eteläpuolella kivikkoisen kankaan kaakkoisreunalla, eteläpuolella kulkevasta metsätiestä noin 70 m pohjoiseen.
Tervahauta on noin 10 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu itään rämeelle.
Rakenne koostuu kivistä ja maasta. Paikalla on tehty metsänharvennusta. Merkkejä tervapirtistä ei ole löytynyt.

Hautamaankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Iso Kortenevan ja Ison-Vihtasen nevan välissä sijaitsevan kivikkoisen kankaan lounaisreunalla. Paikalla on suoritettu avohakkuu
ja kankaan pohjoisosassa kasvaa nuorta koivutaimikkoa. Alue on metsäaurattu.
Tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu lounaaseen, ympärillä
on ilma-aukkoja. Kohde on vaurioitunut metsäkoneella päällä ajamisen seurauksena, lähinnä länsireunasta.

Hedblominmutka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdolliset miilut sijaitsevat Teerinevan lounaispuolella sijaitsevan
kankaan eteläosassa. Noin 20 metrin etäisyydellä lännessä virtaa Lehtosenjoen ylälatva, joka on nykyisin tällä kohtaa enää kapea oja. Alue on tuoretta kangasmetsää.
Paikalla on kaksi epämääräiseksi luonnehdittavaa pyöreähköä kuoppaa ja kaksi
soikeahkoa kumpumaista muodostelmaa sekä niiden välissä ja ympärillä kiviä/kivisempiä kohtia, maasto on muutenkin kivikkoista tällä kohdalla. Selviä rakenteita ei voinut hahmottaa.
Muodostelmat sijaitsevat vierekkäin metsäpolun varrella, ja vielä yksi pieni kuopanne polun kohdalla. Kuopat ovat matalia, halkaisijoiltaan noin 1-2 m, kummut 1,5-2 m halkaisijoiltaan ja noin 30 cm korkeita. Pinta on vahvan kuntan ja kasvillisuuden peitossa, päällä ja ympärillä kasvaa leppiä sekä kuusia. Kairauksessa todettiin hiiltä, huuhtoutumiskerrosta havaittiin joissakin kohdin.
Muodostelmat eivät vaikuta ihan lähihistoriassa syntyneiltä. Kysymykseen voisi tulla puuhiilen valmistuspaikka.
Noin 170 m luoteeseen havaittiin metsäkämpän pohja ja siihen liittyvä uunin pohja. Kysymys on suhteellisen nuoresta metsäkämpästä.

Hietala (1000023424) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Valkeisen järvestä noin 900 m koilliseen, Hietalan tilasta itään johtavan metsäautotien varrella. Alue on kuivaa hiekkakangasta
ja kasvaa harvaa mäntymetsää.
Paikalla on hieman yli 10 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, halssi suuntautuu
luoteeseen. Rakenne erottuu hyvin hiekkakankaalla. Tervahauta on merkitty peruskartalle.

Hittisenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tuliniemennevan ja Hittisennevan välissä kivikkoisella kankaalla Lehdonkankaantien metsäautotien eteläpuolella.
Paikalla on noin 15 m halkaisijaltaan oleva tervahauta. Rakenne koostuu osin kivistä. Päällä kasvaa tiheästi nuoria haapoja, ympärillä jonkin verran katajaa. Haudan kaakkoispuolella on noin 2 x 2,5 m laaja ja noin 60 cm syvä kuoppa. Lähiympäristössä kasvaa nuorta mäntyvaltaista metsää, pohjoispuolella nuorta mäntytaimikkoa, josta pohjoiseen metsäautotielle asti kangas avohakattu.
Tervahauta on merkitty peruskartalle.
N. 35 m peruskarttaan merkitystä tervahaudasta pohjoiskoilliseen näkyy Lidar 5p -korkeusmallissa todennäköinen toinen tervahauta.

Yli-Lesti/Linjakangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijärven kaakkoispuolella, Lestijärvi-Reisjärvi-maantieltä etelään noin 100 metriä, laakealla hiekkakankaalla. Röykkiöt sijaitsevat noin 50 x 100 metrin suuruisella hiekkakumpareella. Röykkiöt ovat varsin tiheässä; niitä on kohteessa noin 50-60 kpl. Ne ovat suurimmaksi osaksi pieniä, halkaisijaltaan 1-3 metriä, pohja-alaltaan pyöreitä ja laakeita. Joukossa on muutamia pitkänomaisia, kooltaan noin 1-2 x 3-5 metriä. Kookkain röykkiö sijaitsee kumpareen luoteispäässä. Se on suorakulmainen, kooltaan 4 x 5 metriä ja vajaat 1 metriä korkea. Röykkiöiden ajoitus ja funktio ovat tuntemattomat. Mahdollisia kaskiröykkiöitä?
Vuoden 2013 inventoinnin yhteydessä kohteeseen tehtiin pikainen tarkastuskäynti ja aluetta ei kartoitettu kokonaan. Paikalla kasva harvaa mäntymetsää, alueella on useita tuulenkaatoja. Etelään päin maasto pusikoituu ja rämettyy, ja ainakaan selvästi havaittavia röykkiöitä ei sijaitse niin etelässä.

Isonpetäjänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lestijärven Itälahdesta noin 1 km etelään metsäautotien varrella Isonpetäjänkankaan pohjoisreunalla.
Paikalla on noin 8 m halkaisijaltaan oleva tervahauta. Osin kivistä koostuva halssi suuntautuu tielle ja se on jonkin verran leikkautunut tien teossa.

Kinnulankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kinnulantien no. 58 varrella, tiestä noin 250 m pohjoiseen Kinnulankankaan pohjoisreunalla.
Tervahaudat ovat noin 10 m ja 20 m halkaisijaltaan ja sijaitsevat noin 40 metrin
etäisyydellä toisistaan jyrkkärinteisen kankaan lounaisreunalla. Maaperä on hietaa, pohjoispuolinen mäen korkein alue on lohkareikkoista. Isompi tervahauta on näyttävä. Se on kaksoisvallillinen ”tuplatervahauta”, reunoilla on ilmaukkoja, syvyys keskellä on enimmillään n. 2 m, leveä ja syvä kynä suuntautuu kaakkoon. Pinta on sammaleen peitossa, päällä kasvaa harvakseltaan puustoa, vähän katajaakin. Noin 50 kaakkoon on joitakin kuoppia ja pieni noin 2 m halkaisijaltaan oleva röykkiö, jotka voivat liittyä paikalla harjoitettuun tervantuotantoon. Pienempi tervahauta on merkitty peruskartalle (pääkohde). Isompi tervahauta tästä noin 40 metriä itään alakohteena.

Kusiaisnenä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tuikankankaan lounaispuolella Hakanevan peltoalueiden eteläpuolella pienellä mäellä avohakatulla alueella, jossa kasvaa nuorta mäntytaimikkoa.
Tervahauta on noin 10 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu koilliseen. Kohde on rehevän aluskasvillisuuden peitossa ja vaikeasti havaittavissa maastossa,
koska alue on pusikoitumassa.

Porohaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Iso-Lemmistön lammen eteläosasta noin 1,2 km itään Lehdonkankaantien varrella, tiestä noin 50 m etelään, etelään suhteellisen
nopeasti laskevan kivikkoisen kankaan reunalla. Puusto on nuorta mäntyä ja kuusta.
Tervahauta on noin 17 m halkaisijaltaan, osin kivistä koostuva halssi suuntautuu
etelään rämeelle. Haudan päällä kasvaa joitakin varttuneita mäntyjä. Tervahaudan itäpuolella on kaksi noin 1,5-2 m halkaisijaltaan olevaa kuoppaa ja noin 20 itään noin 4 x 3,5 m laaja ja noin 80 cm korkea röykkiö, joka koostuu kivistä ja maasta, kairauksessa todettiin hiiltä. Kuopat ja röykkiö liittynevät paikan tervan valmistukseen.

Rimpikangas (1000023432) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Rimpikankaan ja Kumpurämeen välissä rämeen reunalla. Ympäristön puusto on kuusta ja mäntyä, maaperä hiekkaista.
Tervahauta on noin 12 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu etelään rämeelle.
Itäpuolella on isohkoja kiviä, jotka ovat ehkä ihmisen liikuttelemia ja voivat liittyä jollakin tavoin paikan tervan valmistukseen.

Ruutana (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee vajaa 100 m Ruutanan lammesta etelään, pienen kivikkoisen mäen pohjoisreunalla. Alueen puusto on nuorta kuusi-mäntymetsää.
Tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, noin 10 m pitkä halssi suuntautuu
koilliseen Ruutanan lammelle päin.

Saarinen (1000023435) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Saarisen järven länsipuolella avohakkuualueella.
Kartalle merkitty tervahauta on noin 13 m halkaisijaltaan, ympärillä on ilma-aukkoja, halssi suuntautuu itään. Pinta on vankan edellisen vuoden heinäkasvillisuuden peitossa ja kohde erottui huonosti maastossa.

Teeriaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Teerinevan itäpuolella Isokankaan ja Murtosaaren välisellä kankaalla. Puusto on nuorta mäntyä. Kartalle merkitty tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, keskeltä noin 1,5 m syvä, ympärillä on ilma-aukkoja. Päältä on ajettu metsäkoneella, mutta rakenne on kuitenkin ehjä.

Tikka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tikantien varrella, tiestä noin 20 m itään avohakkuualueella.
Tervahauta on noin 12 m halkaisijaltaan, halssi tielle päin ja se on jonkin verran leikkautunut tietä tehtäessä.

Tuikankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tuikankankaalla sijaitsevan entisen lentokenttäalueen eteläpuolella ja Kärrysaaren peltoalueen pohjoispuolella hieman kumpuilevalla
hiekkakankaalla, missä esiintyy harvakseltaan kivilohkareita. Alueella kasvaa nuorta mäntymetsää.
Tervahauta on noin 10 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu pohjoiseen, ympärillä
on ilma-aukkoja. Noin 100 m kohteesta etelälounaaseen havaittiin maakellarikuoppa.

Iso-Tuohineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Toholammin Haarajärvestä noin 3 km eteläkaakkoon Iso Tuohinevan länsipuolella, metsätiestä noin 150 m itään. Lähiympäristössä kasvaa nuorta kuusi- ja mäntymetsää. Maaperä on karkeaa moreenia ja paikoin kivikkoista.
Paikalla on noin 20 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, n. 10 m pitkä halssi suuntautuu pohjoiseen. Pinnalla kasvaa heinää, toisella reunalla jonkin verran nuoria leppiä. Noin 40 m luoteeseen sijaitsee lohkokivistä koostuva hieman yli 2 m halkaisijaltaan oleva ja n. 70 cm korkea röykkiö ja lähistöllä pieniä kuoppia, jotka liittyvät paikan tervantuotantoon. Röykkiön ja kuoppien pinta oli kasvillisuuden peitossa. Röykkiön pintaa avattiin hieman, ja turpeen alta paljastui teräväsärmäisiä lohkokiviä.

Murhakämpänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Iso Pisin lammesta noin 800 m lounaaseen metsäautotien varrella, välittömästi tien pohjoispuolella. Paikka on noin 200 m pitkä ja vajaa 100 m leveä moreenikumpare rämeiden keskellä. Maalaji on hiekkamoreenia. Alueella kasvaa kuusimetsää.
Tervahauta on noin 20 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu etelään tielle ja
se on hieman leikkautunut tien teossa. Vajaa 40 m koilliseen on soikeahkon muotoinen röykkiö, joka on noin 2,5 m halkaisijaltaan ja yli metrin korkuinen, kairauksessa todettiin hiiltä. Röykkiö liittyy paikalla harjoitettuun tervanvalmistukseen.

Paukaneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Toholammin eteläosassa Lestijärven ja Toholammin kuntien rajan tuntumassa, Kivilammen eteläkärjestä noin 500 m itään ja noin 30 m lounaaseen pohjoispuolella kulkevasta metsäautotiestä. Lestijoki virtaa noin 350 metrin etäisyydellä kohteen lounaispuolella. Maasto viettää länteen rämeelle. Maaperä on moreenia. Alueen puusto on lehtipuuvaltaista.
Tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, halssi suuntautuu etelään. Pinta on
heinäkasvillisuuden peitossa, ja kohde erottui maastossa melko huonosti.
Haudassa ja sen reunoilla kasvaa koivuja ja haapoja.

Ravirata (1000023706) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Köyhänjoentien varrella sijaitsevan raviradan
ja Venetjoen välissä matalalla rantatörmällä itään laskevan peltorinteen yläosassa. Maaperä on hiekkaa.
Paikalta on havaittu noin 50 x 30 m laajan alueen sisällä paikoin palaneita kiviä ja kvartsimateriaalia. Havaintoja kvartseista saatiin vähän, ja ne keskittyivät löytöalueen länsiosaan. Kaikkia kvartseja ei otettu talteen. Kvartsikappaleet ovat iskoksia. Alueelle tehdyiatä koepistoissa ei esiintynyt kulttuurikerrosta peltokerroksen alla eikä tunnistettu siihen sekoittunutta likamaata.
Kohteen eteläpuolella kiertää raviharjoittelurata, ja alue on tasoitettu ja maaperää on melko
voimaperäisesti käsitelty, joten mahdolliset kiinteät rakenteet ovat siellä todennäköisesti
hävinneet.
Kohteen länsiluoteispuolella on pieni metsikkö, joka on potentiaalista aluetta mesoliittisen toimintapaikan sijainnille. Tällä alueelle kaivettiin muutama pieni koekuoppia, joista ei tehty löytöjä. Metsän alueella on vanhoja pintakasvillisuuden peittämiä maanottokuoppia, ja etenkin metsikön eteläpäässä maata on liikuteltu, todennäköisesti ainakin raviradan rakentamisvaiheessa. Raviradan ja metsikön välissä oli maanpintaa auki, missä pintahavainnointimahdollisuudet olivat hyvät. Tältä alueelta ei tullut löytöjä.
Saatujen havaintojen perusteella kiinteät rakenteet ovat ehkä hävinneet kokonaan peltoalueella.

Rantamaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Käpylän Raviradan koillispuolella omakotitalon pihapiirissä. Maaperä on hiekkaa, alueella kasvaa mäntymetsää.
Tervahauta on omakotitalon pihan eteläreunalla. Se on n. 12 m halkaisijaltaan,
halssi suuntautuu etelään. Hauta on leikkautunut itäreunastaan jonkin verran ja haudan keskustassa on mm. rakennus- ym. jätettä ja rakenne on myös keskeltä rikkoutunut.

Kettukangas (1000024060) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vehmassuolta ja Vehmassuontieltä itään johtavan metsätien pohjoispuolella moreenimäen kaakkoisreunalla.
Tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, halssi pohjoiseen, reunoilla on ilmakuoppia.
Päällä kasvaa eri ikäistä puustoa, itäpuolella tarkastushetkellä niin tiheästi, että kohdetta oli
vaikea havaita maastossa. Pohjoispuolella on vanhoja pieniä sorakuoppia. Kohde löytyi noin 30 m etelämpää kuin se on merkitty peruskartalle.

Kettukangas 2 (1000024061) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta siajitsee Vehmassuolta itään johtavan metsätien pohjoispäässä Kellorämäkön luoteispuolella välittömästi metsätien eteläpuolella.
Tervahauta on noin 7 m halkaisijaltaan, reunoilla on ilmakuoppia, halssi ja osa pohjoisreunaa leikkautunut pois tietä tehtäessä. Haudan päällä kasvaa joitakin kuusia, lähiympäristössä harvaa kuusimetsää. Lähistöllä on joitakin pintakasvillisuuden peittämiä kuoppia, jotka voivat liittyä liittyä paikan tervanvalmistukseen. Tervapirtin kiuasta ei lähistöltä löytynyt.

Nevanperänharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Koivukoskelta koilliseen Nevanperänharjun kallioiden eteläpuolella. Tervanvalmistuspaikan välittömässä ympäristössä metsä on lehtomaista. Kohde on merkitty peruskartalle.
Paikalla on noin 15 m halkaisijaltaan oleva tervahauta ja tervapirtin kiuas/pohja. Tervahaudan halssi on itään, haudan reunoilla on ilmakuoppia, rakenteessa on käytetty myös kiviä.
Tervapirtin kiuas on noin 2 x 1,5 m laaja ja yli 0,5 m korkea. Mahdollisesti paikalla on toinenkin kiuas, joka on noin 1,5 m halkaisijaltaan ja n. 0,5 m korkea pintakasvillisuuden peittämä kivikasa. Se sijaitsee heti kiukaaksi tunnistetun rakenteen luoteispuolella. Kairauksessa ei kuitenkaan saatu esiin hiiltä tästä rakenteesta, joten tulkinta jätettiin avoimeksi

Outovesi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Outoveden pohjoisrannalla, kivisen harjanteen loivalla etelärinteellä, kuivahkolla kankaalla.Kohteen itäpuolella on vapaa-ajan rakennuksia.
Hauta sijaitsee kivisen kankaan loivalla etelärinteellä noin 10 m Outoveden rannalta pohjoiseen, läpimitta valli mukaan lukien 12 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu etelään järvelle, pituus 3 m ja syvyys 1,7 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Tuoreetsaaret (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen kaakkoisrinteellä, tuoreehkolla kankaalla.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien 16 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, pituus 3 m ja syvyys 1,9 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa.

Kahluukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kuivahkolla kankaalla. Maaperä on soraa, paikoitellen soistunutta, varttunutta kasvatusmetsää.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta valli mukaan lukien 9 m, kuopan läpimitta 3 m ja syvyys 0,5 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 1,7 m ja syvyys 1,5 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä mäntyjä, vanhin on arviolta yli 80 vuoden ikäinen.

Kettukangas (1000024999) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla soraharjanteella kuivahkolla kankaalla.
Kysymyksesä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 21 m, sisempi valli mukaan lukien 17 m, kuopan läpimitta 12 m ja syvyys 1,3 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 6 m ja syvyys 2,3 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa tiheästi eri-ikäisiä lehti- ja havupuita.

Hirsikankaanneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla kuivahkolla kankaalla, maaperä soraa, paikoitellen hietaa; tervahaudan ympäristö on avohakattu ja muokattu.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 15 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 1,0 m, vallin korkeus on 1,2 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 4 m ja syvyys 2,1 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa tiheästi eri-ikäisiä lehti- ja havupuita.

Tömisoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla hiekkaharjanteella, kuivahkolla kankaalla. Kohteen vieressä on metsästysmaja/mökki ja sinne johtava tie.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien 11 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 0,9 m, vallin korkeus on 1,1 m. Halssi suuntautuu länsiluoteeseen tielle päin, pituus 2 m ja syvyys 2,2 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuoria lehti- ja havupuita. Mökille johtava tie leikkaa vallin eteläreunaa.

Pahkalehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella rämeen ympäröimällä kankaalla.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 18 m, sisempi valli mukaan lukien 15 m, kuopan läpimitta 11 m ja syvyys 1,4 m, vallin korkeus on 1,3 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 5 m ja syvyys 1,9 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Nyykönkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on soraharjanteen kaakkoisella alarinteellä pienialaisella hiekkatasanteella. Ympäristö on avohakattu ja muokattu.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 15 m, kuopan läpimitta 6 m ja syvyys 1,3 m, vallin korkeus on 1,1 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, pituus 3 m ja syvyys 2,4 m. Haudan päällä kasvaa isoja kuusia ja mäntyjä.

Tömisojan kytö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee puron törmän yläpuolella, kankaalla.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien 11 m, kuopan läpimitta 8 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu länsilounaaseen, pituus 2,5 m ja syvyys 2,2 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä havu- ja lehtipuita.

Hietahaudankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajalla hiekkatasanteella puron törmän yläpuolella, kankaalla.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 8 m ja syvyys 1,9 m. Halssi on tehty rinteeseen, se suuntautuu purolle päin pohjoiseen, pituus 4 m ja syvyys 2,7 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä havu- ja lehtipuita; männyt ovat arviolta yli 70 v vanhoja.

Hietahaudankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Miilu sijaitsee laajalla hiekkatasanteella Tömisojan itäpuolella kankaalla.
Paikalla on ns. pystymiilu, sen läpimitta valli mukaan lukien on 11 m, vallin leveys n. 1 m ja korkeus 0,6 m. Kairauksen perusteella valli koostuu enimmäkseen puhtaasta hiekasta, paikoitellen se on noen sekaista, sisäpuolella on yli 29 cm paksu noki-/hiilikerros.
Kohde on merkitty peruskartalle tervahautana.

Hietahaudankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajalla hiekka-/soratasanteella, kuivahkolla kankaalla.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 18 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,2 m; vallin korkeus 1,2 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 2,5 m ja syvyys 2,6 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä havu- ja lehtipuita; männyt ovat arviolta yli 70 v vanhoja.

Historiallinen; Tervapirtin pohja sijaitsee laajalla hiekka-/soratasanteella, kuivahkolla kankaalla.
Paikalla on tervapirtin jäännökset, länsiosassa on kiukaan jäänteet, mitat 2,2 x 2,1 m, korkeus 0,6 m. Humuksen alta havaittiin 5 – 15 cm kokoisia palaneita kiviä ja nokimaata. Kiukaan itäpuolella on matala noin 2,1 x 1,6 m mittainen kuoppa. Kuopan itä- ja eteläpuolella on matala maavalli, ilmeisesti rakennuksen maaperustuksen jäänteet, rakennuksen koko oli arviolta noin 4-4,5 x 4-4,5 m. Kaikki rakenteet ovat aluskasvillisuuden peitossa.

Maanlaidankytö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajalla hiekka-/soratasanteella, kankaalla, ympäristö avohakattu ja muokattu.
Paikalla on pieni tervahauta, läpimitta valli mukaan lukien 5 m, kuopan halkaisija 3 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu itäkoilliseen, pituus 2,5 m ja syvyys 1,8 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuorta puustoa.

Nimetön kangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta siajitsee kankaan loivalla länsirinteellä, maaperä on pääosin hiekkaa. Ympäristö on avohakattu ja muokattu.
Kysymyksessö on tuplahauta, läpimitta valli mukaan lukien 19 m, kuopan läpimitta 12 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 5 m ja syvyys 2,4 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä lehti- ja havupuita.

Isohuhta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajan kankaan loivalla itärinteellä, maaperä on pääosin soraa. Ympäristö on avohakattu ja muokattu.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 19 m, sisempi valli mukaan lukien 13 m, kuopan läpimitta 9 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus 3,5 m ja syvyys 1,9 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa isoja koivuja.

Miekkakaarat 6 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Ympäristön kuvaus
Laaja hiekkadyynialue suoalueen keskellä ja Miekkajärven luoteispuolella. Kumpuileva kuiva mäntykangas, aluskasvillisuus pääosin jäkälää, lisäksi sammalta, kanervaa ja puolukkaa. Nuorta kasvatusmetsikköä. Metsätie halkaisee asuinpaikan.
Kohteen kuvaus
Asuinpaikka sijaitsee alueen pohjoisosassa suohon työntyvällä hiekkaharjanteella. Harjanteella on viisi asumuspainannetta 140 m pitkässä jonossa, neljä näistä on metsätien kaakkoispuolella valtion maalla ja yksi tien pohjoispuolella yksityismaalla. Painanteiden koko vaihtelee 7 x 5 metristä 9 x 6 metriin. Tien oja leikkaa kolmen painanteen reunaa, leikkauksissa on havaittu palaneita kiviä ja kvartsia (ei otettu talteen). Toisella harjanteella 50 m luoteeseen on pitkä painanne, mitat 21 x 6 m, syvyys 0,3 m, paikoitellen on valli havaittavissa.

Selkälamminharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristön kuvaus
Korkea kivinen kangas soistuneen Raatejärven kaakkoispuolella, tuore, paikoin lehtomainen kangas. Rehevä aluskasvillisuus. Metlan tutkimusmetsä.
Kohteen kuvaus
Hauta sijaitsee kapealla tasanteella kankaan luoteisrinteellä. Läpimitta valli mukaan lukien on 15 m. Kuoppa on täytetty maalla, kivillä ja roskilla. Halssi suuntautuu länteen, pituus noin 4 m. Vallin päällä ja halssin kohdalla kasvaa vanhoja kuusia.

Kivikangas (1000025305) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristön kuvaus
Kivinen kangas suoalueen keskellä; alue on avohakattu ja muokattu.
Hauta sijaitsee kankaan tasaisella laella, läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 1,2 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 4 m ja syvyys 1,8 m. Hauta on rakennettu pääosin kivistä ja sorasta, kuoppa on vuorattu savella. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Miekkakaarat 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristön kuvaus
Laaja hiekkadyynialue suoalueen keskellä ja Miekkajärven luoteispuolella. Kumpuileva kuiva mäntykangas, aluskasvillisuus pääosin jäkälää, lisäksi sammalta, kanervaa ja puolukkaa. Nuorta kasvatusmetsikköä.
Kohde sijaitsee loivalla luoteisrinteellä dyynialueen pohjoisosassa. Kyseessä on ns. rännihauta, pituus 7 m ja leveys 2,5 -3,5 m, yläosa on leveämpi. Rännin syvyys on n. 1 m; humuksen alla havaittiin hiiltä ja nokimaata. Rännin yläpuolella on kolme pientä kuoppaa, halkaisija noin metri ja syvyys 0,5 m.

Kuikka-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Soiden ympäröimä eteläkaakko-pohjoisluodesuuntainen soraharjanne, tuore kangas, varttunutta kasvatusmetsää.
Hauta sijaitsee harjanteen laella, läpimitta valli mukaan lukien 16 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,9 m, halssi suuntautuu itään pituus 4 m ja syvyys 1,8 m.

Laajalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Laaja tasainen kangas suoalueen keskellä, kuivahko havumetsä - tuore sekametsä, paikoitellen soistunut, laajat alueet aukeaa.
Hauta sijaitsee kankaan länsilaidalla, läpimitta valli mukaan lukien 18 m, kuopan läpimitta 12 m ja syvyys 0,9 m, halssi suuntautuu länteen, pituus 5 m ja syvyys 1,8 m. Vallin päällä kasvaa nuoria leppiä ja kuusia.

Hautakangas 3 (1000025380) (Työ- ja valmistuspaikat)
Korkea kivinen kangas, jonka eteläosassa on laaja vanha sorakuoppa, kuivahko kangas, mäntytaimikko.
Hauta sijaitse sorakuopan pohjoispuolella, läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 9 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu kaakkoon pituus 3 m ja syvyys 2,2 m. Vallin päällä on nuorta puustoa, kuoppa on heinän peittämä.

Murikan Tukkiniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta siajitsee Muurausnevan kaakkoispuolella nykyisistä voimalinjoista itäisemmän alapuolella kohoten ympäristöään korkeammalle.
Hauta sijaitsee Murikan Tukkiniemen itäosassa, läpimitta valli mukaan lukien 18 m, kuopan halkaisija 15 m ja syvyys runsaan metrin. Halssi suuntautuu lounaaseen. Hauta sijaitsee raivatulla voimalinja-alueella ja kasvaa heinää/matalaa pensaikkoa.

Lemetinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ahvenlamminkankaan metsätien pohjoispuolella, Kuusilammen länsipuolella.
Hauta sijaitsee Lemetinkankaan eteläpuolella kivisessä lehtimetsässä. Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 18 m, kuopan halkaisija 15 m ja syvyys runsaan metrin. Halssi suuntautuu pohjoiseen. Haudan päällä kasvaa nuorehkoja lehtipuita.

Katajajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Katajajärven pohjoispuolella, metsäautotien eteläpuolella matalalla kumpareella puoliksi kiviseen rinteeseen kaivettuna. Sen läpimitta
valli mukaan lukien on 16 m, kuopan halkaisija 12 m ja syvyys lähes 1,5 m. Tervahaudan itäinen valli sekä halssi on ladottu kivistä; 1-4 kerrosta kiviä, joiden halkaisija on pääosin 0,8-1 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Haudan päällä kasvaa mäntysekametsää.

Kalettomanjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kalettomanjärven koillispuolella. Haudan länsipuolelta kulkee metsäautotie.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 35 m, kuopan halkaisija 29 m ja syvyys lähes 1,5 m. Tervahaudan vallit ovat lähes metrin ympäröivää maastoa korkeammalla. Halssi suuntautuu koilliseen. Haudan päällä kasvaa lehtisekametsää.

Kalettomanharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kalettomanharjun koillispuolella, pienen metsäautotien eteläpuolella kuivalla mäntykankaalla.
Tervahaudan läpimitta valli mukaan lukien on 11 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys alle metrin. Haudan vallit ovat lähes metrin verran ympäröivää maastoa korkeammalla. Haudan päällä kasvaa nuorehkoa mäntymetsää.

Hautaneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hautanevan länsipuolella metsäautotien eteläpuolella sijaitsevan metsäaukion eteläpuolella sijaitsevassa mäntyvesaikossa. Sen läpimitta valli mukaan lukien on 22 m, kuopan halkaisija 18 m ja syvyys yli 1,5 m. Tervahauta on lähes 2 metriä ympäristöään korkeammalla. Haudan päällä kasvaa lehtisekametsää

Valkeisen Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Valkeisen lammesta noin 450 m lounaaseen ja länsipuolella kulkevasta voimalinjasta 120 m kaakkoon avohakatun moreenikankaan lounaisreunalla.
Tervahauta on noin 15 m halkaisijaltaan, halssi etelään, reunoilla on ilmakuoppia. Rakenteen
pinta on jonkin verran rikkoutunut laikutuksessa ja vallissa on myös metsäkoneen ajouria.
Päällä kasvaa muutamia nuoria puita.
Vuoden 2023 inventoinnissa todettiin tervahaudan olevan ennallaan. Sen vierestä n. 6 m itään havaittiin mahdollinen vaurioitunut kiuas ja n. 18 m päässä tervahaudasta koilliseen pilkkapuu (kts. alakohteet).

Kusiaisneva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Pitkä ja leveä itäkaakko - länsiluode-suuntainen harjujakso (Kinnulasta - Toholammille), jonka laidat ovat melko tasaisia. Kuivahko mäntykangas, varttunutta kasvatusmetsikköä. Laaja sorakuoppaa eteläpuolella. Kohde sijaitsee harjun pohjoislaidalla lähellä soistunutta aluetta. Inventoinnissa 1982 löytyi alueelta "huononlaatuisia" kvartsi-iskoksia, myöhemmissä inventoinneissa ei tehty pintahavaintoja. Paikalla on loivasti pohjoiseen viettävä tasainen hiekka-alue muinaisen rantatörmän yläpuolella.

Lehdonpalo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan kunnan koillisosassa Kannuksen keskustasta noin 11 km länsilounaaseen laajan eteläpohjoissuuntaisen muinaisen hiekkadyynialueen pohjoispäässä. Noin 300 m leveän dyynikentän länsi-ja pohjoispuolella on laajat räme- ja suoalueet. Suurin osa alueesta on mäntyvaltaista talousmetsää, itä- ja pohjoisosassa on luonnonsuojelualuetta, jossa kohde sijaitsee.
Tervahauta sijaitsee matalalla itä-länsisuuntaisella hiekkaharjanteella; läpimitta valli mukaan lukien on 18 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 1,5 m, vallin korkeus 1,1 m. Halssi suuntautuu etelälounaaseen, pituus 6 m ja syvyys 1,9 m; se on sortunut. Lähiympäristössä ja haudan päällä kasvaa harvennettua varttunutta.
mäntymetsää.

Lehdonpalo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan kunnan koillisosassa Kannuksen keskustasta noin 10,5 km länsilounaaseen laajan eteläpohjoissuuntaisen muinaisen hiekkadyynialueen pohjoisosassa Lehdonjärven länsipuolella. Noin 300 m leveän dyynikentän länsi- ja pohjoispuolella on laajoja räme- ja suoalueita. Suurin osa alueesta on mäntyvaltaista talousmetsää, itä- ja pohjoisosassa on luonnonsuojelualuetta. Kohde sijaitsee Lehdonjärven
luonnonsuojelualueen rajan tuntumassa.
Kapealta itä – länsisuuntaiselta harjanteelta on pyöreä maakuoppa, halkaisija 3 m ja syvyys 0,5 m, kuopan ympärillä erottuu heikosti valli. Kuopan pohjasta löytyi kairauksissa humuksen alta 10 cm paksu hiilikerros ja sen alta yli 10 cm vahva kova hiekkainen nokikerros, syvemmälle ei onnistuttu kairamaan. Vallin kohdalla havaittiin ohut huuhtoutumiskerros humuksen alla. Havaintojen perusteella rakenne on tulkittu
kuoppamiiluksi, ja vallin kohdalla olevan ohuen huuhtoutumiskerroksen perusteella se ajoittuu historialliseen aikaan.

Lehdonjärvi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan kunnan koillisosassa Kannuksen keskustasta noin 10 km länsilounaaseen laajalla itä- länsisuuntaisella muinaisella hiekkadyynialueella kuivatun Lehdonjärven pohjoispuolella luonnonsuojelualeen rajan tuntumassa. Alueella on tiheää mäntyvaltaista puustoa.
Tervahauta sijaitsee matalalla itä- länsisuuntaisella hiekkaharjanteella; tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 19 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 1,3 m, vallin korkeus 0,9 m. Halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen, pituus 5 m ja syvyys 1,7 m; sortunut. Lähiympäristössä ja haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä mäntyjä ja kuusia.

Lehdonjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan kunnan koillisosassa Kannuksen keskustasta noin 9 km länsilounaaseen laajalla itä -länsisuuntaisella muinaisella hiekkadyynialueella kuivatun Lehdonjärven koillispuolella. Hiekkadyynien etelä-ja pohjoispuolella on laajat rämeet/suot. Hakattu ja äestetty talousmetsäalue, jossa kasvaa nuoria mäntytaimia.
Tervahauta sijaitsee melko tasaisella hiekka-alueella; tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 20 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 1,2 m, vallin korkeus 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 7 m ja syvyys 2,1 m; se on sortunut. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä ja koivuja.

Hietaseljänharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan kunnan koillisosassa Kannuksen keskustasta noin 7,9 km länsilounaaseen kaakko-luodesuuntaisella soraharjanteella, metsäteiden risteyksen itäpuolella, kuivalla kankaalla, nuoressa tiheässä kasvatusmetsässä.
Tervahauta sijaitsee melko tasaisella hiekka-alueella; läpimitta valli mukaan lukien on 10 m, kuopan halkaisija 6 m ja syvyys 0,8 m, vallin korkeus 0,3 m. Halssi suuntautuu luoteeseen, pituus 3,5 m ja syvyys 0,9 m. Haudan päällä kasvaa tiheää nuorta männikköä.
Kohde sijaitsee suunnittelusta voimalinjasta 80 m etelään ja välittömästi metsätien koillispuolella, kohde voi vaurioitua rakennusvaiheessa.

Hietasaaren katkelma 2 (Maarakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kannuksen kunnan eteläosassa lähellä Kokkolan rajaa Kannuksen keskustasta noin 8,3 km länsilounaaseen kaakko-luodesuuntaisella soraharjanteella; kuivalla kankaalla, mäntyvaltaisessa kasvatusmetsässä.
Paikalla on kaksi maakuoppa 2 metrin etäisyydellä toisistaan.
Kuoppa 1: soikea, mitat 2,4 x 1,7 m, syvyys 0,7 m; humuskerroksen alla on 2-3 cm paksu
huuhtoutumiskerros, maaperä on tiivistä soraa.
Kuoppa 2: soikea, mitat 1,9 x 1, 4 m, syvyys 0,4 m, huuhtoutumiskerros 2-3 cm.
Huuhtoutumiskerroksen perusteella kuopat ovat selvästi yli 100 vuotta vanhoja, niiden tarkempi ikä ja funktio on epäselvä.

Hukari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Toholammin keskustasta 3 km länsiluoteeseen jokilaakson maisema-alueen lounaispuolella kivisellä kankaalla nykyisen voimalinjan lounaispuolella.
Kohde on merkitty peruskartalle, haudan läpimitta valli mukaan lukien 18 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 1,3 m, vallin korkeus 0,3 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 6 m ja syvyys 2,1 m, se on lohkokivillä kylmämuurattu. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä havu- ja lehtipuita.
Tervahauta sijaitsee suunnitellulla voimalinjalla.

Hautakangas 1 (1000026495) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Toholammin keskustasta 5,8 km lounaaseen matalalla suon / rämeiden ympäröimällä saarekkeella, kankaalla, kasvatusmetsässä.
Paikalla on pieni tervapirtin pohja, matala maaperustus (mitat 4 x 4 m), sen koillisnurkassa on kiukaan jäänteet, mitat 1,6 x 1,2 m ja korkeus 0,5 m. Humuksen alla havaittiin 5 – 15 cm kokoisia palaneita kiviä ja nokimaata. Rakenteen keskellä on maakuoppa, mitat 2,2 x 1,8 m ja syvyys 0,6 m. Rakenne on aluskasvillisuuden peittämä. Kuopassa ja kiukaan vieressä kasvaa isoja koivuja. Kohde sijaitsee tervahaudasta Hautakangas 2 35 m luoteeseen.

Toristojanpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella osittain soistuneella, kuivahkolla kankaalla Lestijoen maisema-alueen lounaispuolella. Kohde on merkitty peruskartalle.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 12 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 1,1 m, Halssi suuntautuu koilliseen, pituus on 3 m ja syvyys 1,6 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuoria koivuja ja kuusia.

Panusenkangas (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Röykkiö 1 sijaitsee kivikkoisen kankaan pohjoisreunassa. Se on sammaloitunut läpimitaltaan noin 3 m. Se on ladottu kahden noin metrin läpimittaisen maakiven ympärille. Röykkiötä on kaiveltu. Saman kankaan eteläreunassa noin 200m päässä toisella puolella mäkeä sijaitsee röykkiö 2, läpimitta noin 7x3 m. Röykkiö on pitkänomainen ja itä-länsisuuntainen. Röykkiön itäpäädyssä on kaksi noin 70 cm korkeaa ja 1,5 m läpimittaista maakiveä. Röykkiön keskellä on kaksi kuoppaa noin 1,5 metrin päässä toisistaan. Kummankin kuopan läpimitta on noin 30 cm ja ne muistuttavat ikään kuin paalunjälkiä. Kuopat sijaitsevat samassa suunnassa röykkiön kanssa.

Kivihaankangas NW (Kivirakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Happamankankaasta noin 300m kaakkoon pienellä mäennyppylällä metsäautotien eteläpuolella. Paikalla on soikea noin 7 x 4m läpimittainen kiviröykkiö, jonka keskellä on kuoppa. Röykkiö on rakennettu kahden suuren maakiven reunaan. Maasto alueella on hyvin kivikkoista.

Aarreharju 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijoen maisema-alueen itäpuolella kivisen mäen etelärinteellä taimikossa.
Mäen rinteen keskivaiheella on lounas - koillissuuntainen 105 m pitkä kiviaita, joka kulkee viistosti rinnettä ylöspäin. Aidan korkeus on 0,9 – 1,1 m, leveys juurella noin 1,2 m. Se on huolellisesti rakennettu, alamäen puolinen reuna on hieman viisto, ylämäessä reuna melko suorassa, laen leveys on n 0,9 m. Aita on rakennettu erikokoisista kivistä. Lounaisosa on hieman matalampi ja ilmeisesti osin purettu ja paikoitellen metsäkoneen yliajama. Aidan ympäristöä ei ole raivattua, se on ollut talousmetsänä.
Lähin pelto sijaitsee kiviaidasta 40 m kaakkoon metsätien toisella puolella, se on täysin kivetön suopelto.
Aidan funktio ja tarkka ikä ovat epäselviä; se ei voinut olla peltoaita. Vastaavia kiviaitoja, jotka kulkevat kivisten kumpareiden yli tai niiden rinteillä, tunnettaan 4 kpl Toholammin Jämsän kylästä. Perimätiedon mukaan ne liittyvät Lappalaisten peuranpyyntiin. (Suur-Lohtajan historia 1). Asia on kuitenkin epätodennäköinen.

Ison-Pisinhautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso Pisin lammesta n. 130 m itään kivisellä soiden ympäröimällä kumpareella, joka on paikoitellen soistunut kangas, jossa eri-ikäistä puustoa.
Hauta sijaitsee mäen laen lounaislaidalla; tuplahauta, halkaisija ulompi valli mukaan lukien 21 m, kuopan halkaisija 12 m ja syvyys 1,3 m. Haudan ympärillä on oja, halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 4 m ja syvyys 2,1 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa vanhoja kuusia ja nuoria lehtipuita.

Purontaka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella kankaalle Lestijoen maisema-alueen lounaispuolella. Tuoreehko paikoitellen soistunut kangas, sekametsää, eri-ikäistä puustoa.
Hauta sijaitsee loivalla itärinteellä, halkaisija valli mukaan lukien 15 m, kuopan halkaisija 12 m ja syvyys 0,8 m. Haudan ympärillä on oja, halssi suuntautuu itään, pituus 4 m ja syvyys 1,7 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa isoja kuusia ja nuoria lehtipuita

Seppälän Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee laajan kankaan alarinteellä Lestijoen maisema-alueen lounaispuolella.
Hauta sijaitsee mäen etelälaidalla lähellä metsätietä, sen länsipuolella on runsaasti pieniä soranottomonttuja sekä isompi sorakuoppa. Halkaisija valli mukaan lukien 12 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 3 m ja syvyys 1,2 m, se on sortunut. Vallin päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Soidinkangas (1000027411) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Soidinkangas on nevojen ympäröimä korkea ja kivikkoinen kangas Honkiperän ja Viirteen kylien välissä. Kankaalla kasvaa vanhahkoa havupuuvaltaista metsää. Kankaan keskiosassa korkeimmalla kohdalla noin 100 m metsäautotien pohjois- ja länsipuolella on soikea, itä-länsisuuntainen asumuspainanne/kotapohja, mitat 5 x 3 metriä. Painannetta ympäröi matala yhtenäinen kivivalli. Tästä painanteesta noin 10 metriä länsi-luoteeseen on toinen samantyyppinen painanne (alakohde), jonka halkaisija on noin 3x4 metriä. Painanteet sijaitsevat kivikkoisessa maastossa jonka maaperä on karkeaa soraa. Mahdollisesti tilapäisasumusten pohjia? Kankaan lounaisreunalla on kivivallia, mikä vaikuttaa luontaiselta rantavallilta.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään.

Seljänharju (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lestijoen koillispuolella, Ala-Petäjän talosta noin 1 km itäkoilliseen. Paikallisen oppaan mukaan harjulla on ollut ainakin 3 röykkiötä, jotka ovat kuitenkin tuhoutuneet soranotossa 1960-luvulla. Röykkiöt mainitaan samanlaisiksi kuin Isolapinmäen (217 01 0008) ja Happamankankaan (217 01 0011) röykkiöt.
Koordinaattien p=71001003 i=3344638 kohdalla, mäen korkeimmalla kohdalla on suuri, halkaisijaltaan noin 25 metrin kokoinen, röykkiönkaltainen muodostuma, joka on kuitenkin luokiteltava luonnonmuodostumaksi. Röykkiön etelä-kaakkoispuolella on vanha sorakuoppa. Tästä noin 100 metriä lounaaseen on kolme, suurehkoa, laakeaa, mutta melko syvää kuopannetta. Kahden suurimman kuopan koko on noin 15 x 20 metriä, kolmas kuoppa on jaettu ikään kuin kahteen osaan. Kuopat muistuttavat Kruunupyyn Alavetelin Brantbackenin (288010029) kuoppia. Kysymyksessä lienevät kuitenkin maa-aineksenotossa syntyneet kuopat.
Vuoden 2015 tarkastuksen mukaan paikalla on kaksi asumuspainannetta. Parilla koekuopalla selvitettiin, että asumuspainanteista löytyi paksun sammalkerroksen alta 10-15cm paksuinen huuhtoutumiskerros, jota ei maa-aineksen ottamisessa syntyneissä kuopissa ollut ehtinyt vielä muodostua. Ks. alakohteet.

Seljänharju SW (Kivirakenteet)
Tuntematon ajoitus; Kohde sijaitsee Seljänharjun asumuspainanteista noin 400 lounaaseen Seljänharjun lounaisosassa. Alue on kivikkoista harjannetta, joka on aikoinaan aurattu. Paikalla on 5x3m läpimittainen itä-länsisuuntainen kiviröykkiö, jonka yli aura on kulkenut. Röykkiön itäpuolella on mahdollisesti toinenkin röykkiö, joka on aurattu.
Tästä n. 50m metriä kaakkoon löytyy kivistä ladottu kehävalli, ikään kuin ”minijätinkirkko”. Ks. alakohde

Matokangas (1000027695) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Eskolanharjun länsilaidalla puron törmän eteläpuolella, lähimmästä
metsätiestä 80 m länteen. Paikka on rehevää kangasta, puusto on tiheää kuusikkoa.
Paikalla on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien on 16 m, sisempi valli mukaan lukien 12 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 1,3 m. Halssi suuntautuu luoteeseen purolle päin, pituus 5,5 m ja syvyys 2,1 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä kuusia.

Matokangas 2 (1000027696) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervapirtin kiuas sijaitsee Eskolanharjun länsilaidalla puron törmän eteläpuolella, lähimmästä metsätiestä 70 m länteen.
Kiuas sijaitsee kohteesta 1 Matokangas tervahauta noin 20 m koilliseen aivan puron törmän
yläpuolella. Mitat ovat 2,5 x 1,6 m ja korkeus 0,6 m. Rakenne on kokonaan aluskasvillisuuden ja lehtien peittämä. Koepistossa havaittiin humuksen alla palaneita kiviä (5-15 cm) ja nokimaata.

Elätekangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Eskolanharjun länsiosassa tasanteella Riuttakallioiden pohjoispuolella, lähimmästä metsätiestä 60 m pohjoiseen. Paikka on kuivahko hiekkakangas, jossa on varttunutta kasvatusmetsikköä.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 20 m, sisempi valli mukaan lukien 16 m, kuopan halkaisija on 11 m ja syvyys 1,3 m. Halssi suuntautuu länteen, sen pituus on 7 m ja syvyys 2,2 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Elätekangas 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Eskolanharjun länsiosassa tasanteella Riuttakallioiden pohjoispuolella kuivahkolla hiekkakankaalla.
Kohde sijaitsee tervahaudasta Elätekangas noin 45 m länsiluoteeseen hiekkatasanteella. Paikalla on U-muotoinen maaperustus, jonka ulkomitat ovat 10 x 5,5 m. Perustuksen leveys on 0,6 – 0,8 m ja korkeus 0,3-0,5 m. Se on tehty alkuperäisen pintamaan päällä ja sisältää sekoittunutta maata humuksen alla. Pohjoispää on auki.
Merkkejä tulisijasta ei havaittu. Kyseessä voi olla kämpän tai myös ison tallin perustus.
Huom. P-koordinaatti raportissa väärin.

Yli-Riippa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Peltokorpi. Isojako v.: 1758. Isojakokartta nro: 19. Siinä talo: 79. Vuoden 1847 kartalla paikka on tyhjä, samoin vuoden 1952 peruskartalla. Tie tontin itäpuolella on tehty vasta 1970–70 luvuilla. Tontti on varhain autioitunut eikä siinä ole ollut peltoa. Tonttia ei ole tarkastettu. Tontti on edelleen asumaton, metsäinen ja on oletettava, että se on myös arkeologisessa mielessä ehjä.
Paikka tarkastettiin keväällä 2016: alue lammaslaitumena. Siellä peltoaitoja, kivikasoja ja mahdollinen rakennuksen pohja. Alueella on vanhoja ?peltoja ja tasattuja alueita. Peltokorventien itäpuolella noin kilomeri edellisestä on vanha navetan (tieto Yli-Riipan isännältä Terho Kinnarilta) kivijalka. Kysymyksessä on suorakaiteen muotoinen rakenne, kooltaan noin 10x6 m. Kivijalka on metrin korkuinen. Maalattian ? keskellä syvennys.
Tarkastus 2020: Navetan rakenteet ovat hyvin säilyneet. Lähistöllä asuvan Mikko Saaren mukaan ne kuuluivat taloon Riippa 1. Rakenteen pohjoispuolella kulkee vanha peltoaita (kts. alakohde).

Karhuojan talo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako v.: 1764. Isojakokartta nro: 20. Siinä talo: 105. Yksittäistalo vuoden 1763 kartalla. Vuoden 1847 kartalla paikka tyhjä samoin peruskartoilla vuodesta 1951 alkaen. Paikka on autioitunut ilmeisesti jo 1800 luvun alkupuolella. Paikalla on kolmen rakennuksen perustat.
Lisäksi alueella on kiviaitoja ja valleja, pari raivausröykkiötä ja kaksi kivettyä kellari-kuoppaa. Paikalla on opastaulu, jossa teksti: "Karhuojan talo. Asuttu 1745–1880. Perheitä 24. Kotiseutuyhdistys.
Paikka on hyvin säilynyt kokonaisuus ja muinaisjäännös.
Vuoden 2022 tarkastuksessa todettiin, että kohde on säilynyt ennallaan. Muinaisjäännösalueella kasvaa tiheää nuorta kuusivaltaista metsää.

Juoksukalliot (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiekkamaaperäisellä mäntykankaalla on tervahauta jonka halkaisija on noin 14 m. Haudan halssi on holvattu kivistä.

Kalliojärvenkalliot 3 (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Laajalla kallioalueella sijaitsee yhteensä kolme röykkiötä. Röykkiö 3 sijaitsee noin 170 m etelä-lounaaseen röykkiöistä 1-2 (315 01 0004), jotka sijaitsevat kallioalueen pohjoisosassa. Röykkiö 3:n koko on noin 5,5 x 4 metriä ja sen korkeus on noin 50 cm. Keskellä röykkiötä on kuoppa.

Honkisuonharju (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Paikka sijaitsee noin 500 metriä Kälviä-Ullava -tien eteläpuolella ja noin 300 metriä Kettuharjun metsäautotien itäpuolella. Röykkiö sijaitsee kalliopohjaisella töyräällä, jonka editse laskee pieni puro Kälviänjokeen. Latomuksen laajuus on noin 6x6 metriä ja korkeus noin 50 cm. Röykkiön keskellä on laakea painanne.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan koordinaatti korjattu vuoden 2015 GPS-mittauksen mukaiseksi. Röykkiö ennallaan - nyt arvioitiin kooksi Ø n. 5 m.

Hopiokallio (Raaka-aineen hankintapaikat)
Historiallinen; Hopiokallio sijaitsee Ruotsalossa Kälviän kirkonkylältä noin 5 km luoteeseen, Kokkolasta Ouluun menevän valtatien varressa Vähäjärven itäpuolella. Hopiokallio kohoaa hieman yli 30 m korkeuteen merenpinnasta.
1670-luvulla kiinnostuttiin malminetsinnästä ja myös Hopiokalliolta lähetettiin näytekappaleita Vuorikolleegioon tutkittavaksi. Näytteet kuitenkin todettiin vähäarvoisiksi. Sen sijaan ruotsalainen Lars Nilsson Tiellensius, joka oli vuonna 1673 käymässä Kruunupyyn laivatelakalla kuuli Hopiokalliosta ja kävi paikalla. Tielleniuksen mukaan kalliolta oli löytynyt erittäin paljon arvokasta ja kaunista malmia. Hän suoritti paikalla räjäytyksiä ja kaivoi kallion eteläpuolella esiin malmijuonia. Hopiokallio on saanut nimensä kalliosta kulkevista hopeanvärisistä magneettikiisujuonista. Mahdollinen vanha näytteenottopaikka erottuu kallion kupeessa noin 5m läpittaisena louhittuna kuoppana, jonka pohjalla on vettä.
Hopiokallion alueella toimii laajamittainen kivimurskaamo, joka on voi vaikuttaa paikan säilymiselle sekä historiallisille ja maisemallisille arvoille. Jo nyt alueesta on tuhoutunut iso osa, mutta kallion laki on vielä ehjä.
Paikka on mukana Annika Harjulan tekemässä Kälviän kulttuurimaisemainventoinnissa vuodelta 2003.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan koordinaatit. Louhoksen jätemaakasa ulottuu muutaman kymmenen metrin päähän kalliokuopasta (joka täynnä vettä), mutta ei suoranaisesti sitä uhkaa.

Hevossuonmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mäen etelärinteessä on tervahauta, halkaisija noin 11 m. Halssi on holvattu kivillä.

Prutinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, jonka halkaisija on 13 m. Tervahaudan halssi on kivistä holvattu.

Honkala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivikkoisessa moreenimaastossa on tervahauta, halkaisija noin 12 m. Halssi on kivetty, samoin on tervahaudan vallia kivetty halssin ympärillä.

Myllykangas 2 (1000027889) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, isokokoinen, halkaisija noin 20 m, halssi ja suuri osa vallista on kivetty. Paikalle on opastus. Haudan ympäristö on hoidettu.
Paikkakunnalla kohde tunnetaan yleisesti Tikkasen tervahautana ja se on ollut saman nimisen talon hallinnassa. Muinaisjäännös on hoidettu vuonna 2019 ja sen tunnus hoitorekisterissä on 999000485 Tikkanen 2.

Heinineva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta jonka halkaisija on 14 m. Halssi on holvattu kivistä.

Isoräme 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta jonka halkaisija on 12 m, halssi on kivetty.

Leppäsenkallio 1 (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Paikka sijaitsee noin 250 metriä Kälviä-Ullava -tien eteläpuolella ja noin 50 metriä Kettuharjun metsäautotien itäpuolella. Paikka on laakea kalliomuodostuma, jossa on pieni ja matala, osin hajoitettu röykkiö. Latomuksen koko on noin 3 x 3 metriä.
Koordinaatti korjattu vuoden 2015 GPS-mittauksen mukaiseksi. Röykkiö on ennallaan vuoden 2015 inventoinnin mukaan.

Leppäsenkallio 2-4 (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Paikka sijaitsee noin 450 metriä Kälviä-Ullava -tien eteläpuolella ja noin 25 metriä Kettuharjun metsäautotien länsipuolella. Kalliopohjalla on kolme matalaa röykkiötä, joiden mitat ovat noin 6 x 6 m ja 4 x 4 m. Näistä suurin, lähinnä tietä oleva röykkiö on osittain tuhoutunut lasten rakennelmien vuoksi.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan paikalla on kaksi aivan vierekkäistä röykkiötä kallioharjanteen laen itäreunalla ja kolmas niistä 20 lounaaseen. Vierekkäisistä pohjoisemmassa on lasten leikin jälkiä, kasattu kiviseinää -majaa - röykkiön kivistä sen kupeeseen.

Palokangas/Taskukallio (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Palokankaan luoteispäässä, kalliolla sijaitseva röykkiö, jonka koko on noin 3,5 x 4 m. Röykkiö ei sijaitse aivan kallioalueen korkeimmalla kohdalla, vaan tämän pohjoispuolella. Röykkiötä on kaiveltu.
Tarkastuksessa 2002 löytyi edellisen eteläpuolelta pitkänsoikea, selkeästi ihmisen tekemä kivilatomus, jonka pituus koillis-lounaissuunnassa on noin 7 m. Latomus on päihin kapeneva "veneen muotoinen" ja sen lounaispään vieressä on pyöreä kuopanne kivikossa, josta latomuksen kivet ovat osin peräisin. Ulkoisesti muinaishaudan näköinen, mutta mahdollisesti viereisen kaivelun johdosta syntynyt raivausröykkiö?
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan kalliolla havaittiin yksi kiviröykkiö, pyöreähkö ja halkaisijaltaan noin 3 m. Tyypillinen pieni pronssikautinen hautaraunio. Alue röykkiön ympärillä noin 100 m säteellä tarkastettiin perusteellisesti, mutta mitään toista röykkiötä tai kivilatomusta ei havaittu. Ei myöskään havaittu mitään senkaltaista kivirakennetta joka vastaisi muinaisjäännösrekisterissä mainittua ja vuoden 2002 tarkastuksessa havaittua "veneen muotoista" latomusta. Havaitun röykkiön pohjoispuolella kallio on "tyhjä" ja sen takana moreenimaaperäisessä metsässä ei havaittu mitään latomuksen tapaista, kuten ei muuallakaan alueella.

Hakuninkangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikalla on vanha ja käytöstä poistunut rajamerkki - kohdalla ei ole nykyistä rajaa. Kyseessä on neliönmuotoinen matala kiveys ja sen sivut ovat liki 4 m - reunamat ovat sammalpeitteisiä mutta keskusta sammaleton - ilmeisesti linjaa raivatessa jokin kone ajanut yli. Rajamerkki on lounaaseen laskevassa rinteessä. Huomautus: kyseessä on oletus että kivikasa on rajamerkki - periaatteessa se voisi olla jokin muukin. Siinä ei näytä olevan ns. keskikiveä.

Hangas (1000027984) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaita sijaitsee Isossakylässä Finnilän eteläpuolella metsämaastossa, kohde ulottuu matalan rinteen alaosasta mäen päälle. Etelä- ja itäpuolella on eri ikäisiä talousmetsiä ja
avohakkuualueita. Maaperä on kivikkoista.
Kysymyksessä on noin 170 m pitkä massiivinen peltoaita, josta jatkuu lounaaseen noin 74 m ja luoteeseen noin 50 m pitkät erilliset aidat, luoteessa aidoista muodostuu toisesta päästä auki oleva aitaus eli moisio. Pisimmän aidan on useita metrejä pitkä aukko. Aita on enimmillään noin 1,5 m korkea. Pintakasvillisuus on sammalta ja varpuja. Moision päällä kasvaa joitakin isompia puita.
Aidat sijaitsevat osin vuoden 1767 isojakokartankartalle merkittyjen viljelysten kohdalla. 1950-luvun uusjakokartalle on merkitty aidoista pisin. Vuoden 1952 peruskartan mukaan kohteen länsipuolella oli peltoja, mutta ne eivät yltäneet aitojen kohdalle. Karttatarkastelun perusteella vanhimmat osat aidoista voivat ajoittua 1700- luvulle.
Aidan mahdollista jatkumista pohjoiseen ei ole selvitetty.

Isoräme (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikalla on kaksi kivivallia, jotka sijaitsevat noin 400 x 300 m laajan etelä-pohjoissuuntaisen harjanteen kaakkoisosassa, Isoräme-nimisen suon kaakkoispuolella. Vallit ovat peräkkäin suunnassa luode-kaakko niin, että niiden pituusakselit ovat noin metrin päässä toisistaan. Vallien pituus on 9-10 m, leveys 2,5-3 m ja korkeus 70-80 cm. Valleista kaakkoispuoleinen on hieman kaareva, luoteispuoleinen valli on suora.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan kivivallin luoteis-länsipuolella on maanottopaikka, joka ulottuu liki vallille. Maanotto on selvästikin lopetettu ennen kivivallia eikä maanotto näytä sitä uhkaavan. Kivivalli on entisellään.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Pietilä (1000027873) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ruotsalo. Isojako v.: 1754–61. Isojakokartta nro: 3. Siinä talo: 73. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle, 1950-luvun pitäjänkartalla paikka on autio - osin pusikkoa, osin peltoa.
Topografian perusteella talonpaikka voisi sijaita hieman enemmän koillisessa. Paikalla oli osin avointa peltoa sekä pusikkoa, jossa havaittiin kivikasa, isojakokartan paikannuksesta 35 m pohjoiseen. Kivikasa sijoittuu 1950-luvun kartalle pellon reunaan. Kyseessä saattaa olla kiukaan jäänne, mutta rakenteesta ei sitä voinut varmuudella sanoa - voi olla raivausröykkiökin. Lähialueella ei ole muualla raivausröykkiöitä mutta kiviaitoja kylläkin. Paikkaa voisi ainakin alustavasti pitää muinaisjäännöksenä - ennen 1950-lukua autioituneena, vanhana talotonttina.

Saari 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka on Långön kylää. Vuoden 1804 isojakokartan perusteella paikannettu talotontti (tontti 27). Kysymyksessä on täysin hylätty talotontti, joka sijaitsee Knvivsundissa, Saariskatantien pohjoispuolisessa metsässä. Inventoinnin aikana paikalla kasvoi vesakkoa.
Vanhan tonttimaan koillislaidalla havaittiin kahden pienen rakennuksen kivijalat. Pienemmän kivijalan mitat ovat 2,5 x 4 metriä ja toisen 4 x 4 metriä. Talotontin itäpuolella sijaitsee kylmämuurattu, paikoitellen romahtanut kiviaita. Kiviaita on N-S suuntainen, noin 45 metrin mittainen ja katkeaa eteläpäädystään Saariskatantiehen. Kiviaidan leveys on metri ja korkeus 70 cm. Kiviaita jatkuu Saariskatantien eteläpuolella samansuuntaisesti 20 metrin pituisena. Kiviaidan eteläpäädyn länsipuolella on noin 4x4 metrin kokoinen alue, jonka reunoilla on kiveystä: kyseessä on mahdollisen rakennuksen kivijalka. Tämän rakennusjäännöksen tulkintaa haittasi sulavesien kohdalle nostattaman pienen kevättulvan vuoksi. Talo on 1700-luvun paikalla vuoden 1847 pitäjänkartalla. Vuoden 1972 kartalla alue on metsää.

Saari 2 (1000028117) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Långön kylässä.
Vuoden 1804 kartan mukainen asemoitu tontti nro 27a. Koko talotontti on täysin autioitunut ja metsittynyt (pääasiassa kuusimetsää). Autioitumisen ajankohta ei ole tiedossa. Vaikuttaa siltä, että tontilla ei ole asuttu ainakaan 50 vuoteen - todennäköisesti pidempäänkään aikaan. Nykyisin tontti on tiheää kuusi- ja sekametsää, maaperä moreenia.
Talo on 1700-luvun paikalla vuoden 1847 pitäjänkartalla. Vuoden 1972 kartalla alue on metsää.
Alueella havaittiin 2 rakennuksenperustusta sekä kiviaitaa / - vallia.

Tjäru 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde on Knivsundin kylää.
Vuoden 1804 isojakokartan mukaan tontti nro 2N on nykyisen tilakeskuksen pihapiirissä ja sen pohjoispuolisella pellolla. Pellossa ei havaittu mitään merkkejä vanhasta talotontista.
Asemoinnin länsipuolella, noin 15 metriä asemoidun talotontin länsilaidasta länteen sijaitsee rakennuksen kivijalka. Kivijalan koko on noin 7 x 9 metriä ja sen sisäpuoli on pusikoitunut - metsittynyt. Kivijalan itäpuolelta alkaa tilakeskuksen hoidettu piha-alue. Kyseisen rakennuksen jäänteet voivat liittyä vanhaan talotonttiin.
Pitäjänkartalta vuodelta 1847 tehty talon paikannus on epäselvä Tjärun kohdalla - vaikuttaa kuitenkin siltä, että eteläisimmät talot voisivat olla samalla paikalla mitä isojakokartalla. Vuoden 1972 kartalla alue teiden risteyksen länsipuolella on metsää jossa joitain ulkorakennuksia - ne eivät kuitenkaan asetu aivan havaitun perustuksen kohdalle. Nykyisin paikalla oleva talo on tehty vuoden 1972 jälkeen.

Sigfrids (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde on Långön kylää. Isojakokartan (vuodelta 1804) mukainen talotontti nro 4 sijaitsee pääosin nykyisen tien kohdalla. Tien rakentaminen ja siihen liittyvien ojien kaivaminen ovat tuhonneet kohtaa laajalti. Talotontin eteläpuolella sijaitsee pieni rakennuksen kivijalka (4 x 6 metriä). Kivijalassa oli betonisia rakenteita, eikä se todennäköisesti liittyy vanhaan talotonttiin.
Välittömästi vanhan talotontin länsipuolella sijaitsee 5 x 7 metrin kokoinen rakennuksen pohja (N 7082423 E 298001), jonka luoteislaidalla on uunin jäännökset. Kyseinen rakennuksen jäännös voi liittyä vanhaan talotonttiin.
Vanhan talotontin koillispuolen metsässä on reunoiltaan kivetty kaivo (n 1 x 1 m) ja todennäköisen riihen kiukaan jäännös n 6 x 6 m, sekä lyhyen, noin 11 metrin mittaisen kiviaidan jäännökset. Lisäksi niiden eteläpuoliselta kesantopellolta tavattiin todennäköinen pellon raivauksesta syntynyt röykkiö. Yleisesti riihiä on rakennettu hieman etäämmäs asuinrakennuksista, joten noin 70 metriä asemoidusta talotontista koilliseen sijaitsevat jäännökset kuuluvat todennäköisesti juuri isojakokartoituksen (1760-l) aikaiseen asutukseen. Nämä rakenteet vuoden 1847 kartan tien länsipuolella, tien vieressä, pellon kulman tuntumassa. Talo on vuoden 1847 kartalla samassa paikassa kuin isojakokartalla. Vuoden 1972 kartalla rakenteiden alue on peltojen ympäröimä metsäsaareke.

Kulla (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Rödsön kylässä.
Isojakokartan mukaan talotontti nro 139a sijaitsee nykyisin viljelyksellä olevalla pellolla. Vanhan talotontin lounaislaidalta ja aivan sen ulkopuolella sijaitsee kaksi rakennuksen perustusta (4 x 4 m ja 6 x 6 m) sekä noin 35 metrin mittainen kivipenger rinteessä rakennusjäännösten länsipuolella. Kivipenger on leveimmillään kahden metrin levyinen ja korkeimmillaan vajaan metrin korkuinen. Pääsääntöisesti penger on kuitenkin näitä kapeampi ja matalampi. Pohjoisemman rakennuksen kivijalan päälle on kasattu maata ja kiviä, ilmeisesti pellon parannustöissä
Paikka on autiona jo vuoden 1837 pitäjänkartalla ja edelleen 1952 peruskartalla.

Åivoback 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vesimylly sijaitsee Åivobackin asuintontista lounaaseen. Kohde on paikannettu vuoden 1752 kartalta.
Nykyisin paikalla on vanhan sillan raunio (Åivobäcken 1000023870)). Käytössä oleva maantiesilta kulkee kohteen etelä-kaakkoispuolella. Purouoma kulkee vanhan sillan ali noin metrin levyisenä kivin vahvistettuna uomana. Vanhan sillan alittavan uoman koillispuolella on kapea juoksutusoja, joka liittyy paikan myllytoimintaan.
Åivobäckissa on vanhojen karttojen (v. 1752 ja 1804) mukaan sijainnut kaksi vesimyllyä. Näistä itäisempi (Åivobacken) on sijainnut hieman syrjässä asutuksesta. Maastotarkastuksessa ei paikalta ja lähialueelta havaittu mitään vesimyllyyn viittaavia jäänteitä (P: 7076 143 ja E: 315 349)

Åivobäcken (Kulkuväylät)
Historiallinen; Silta sijaitsee Sokojan kylässä, Sokojalta Oivun johtavan tien varrella. Kysymyksessä on yli 20 m pitkä kivilaaoista ja luonnonkivistä ladottu rakenne, joka ylittää Åivobäckenin puron. Rakenteen pohjois-koillisosassa on noin metrin levyinen ja 1,5 m syvä kaivanto. Rakenne ei ole vain puron ylittävä siltä vaan jatkuu tien pohjana. Jäänyt pois käytöstä.
Rakenteen päällä kasvaa puita ja paikoin latomus on sortunut.

Runtujärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Runtujärvestä 250 m luoteeseen.
Haudan halkaisija on 18 m, halssi on lounaaseen. Lounaissivulla, halssin ympärillä on kivistä ladottua reunavallia.

Storåsen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sokojassa. Kohde on merkitty peruskartalle. Tervahauta oli inventointihetkellä selkeästi näkyvillä muutamia vuosia sitten aukkohakatun alueen itälaidalla. Hiekkaiseen maaperään tehdyn tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Tervahaudassa ei ole halssia ja tervapirtin jäännöstä ei alueella havaittu.

Stavurbacken (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudat sijaitsevat hiekkaisella harjanteella eli kaaralla, jonka luoteisosa on suureksi osaksi poistettu hiekanotossa.
Muutama metri hiekkakuopan laidalta itään on hiekkaharjanteen laella tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 m (vallin ulkolaidalta toiselle ulkolaidalle). Halssi on koilliseen.
Edellisestä noin 20 m itäkaakkoon, saman harjanteen laella on toinen tervahauta (N 7075613 E 310213), jonka halssi on lounaaseen.
Etsinnöistä huolimatta merkkejä tervapirtistä ei havaittu.

Hietakangas (1000022135) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mutkalammin kylän pohjoispuolella Kokkolan ja Kalajoen rajan itä- ja länsipuolella metsätien varrella. Alue on loivasti etelään rämeelle viettävää hiekkadyynikenttää. Eteläpuolella on suopelto. Kangas oli avohakattu, kevyesti laikutettu ja metsäaurattu. Välittömästi havaintoalueen eteläpuolelle on rämeen reunaan hiljattain kaivettu noin 400 m pitkä leveä oja.
Vuoden 2013 inventoinnissa löydettiin kaakkois-luoteissuunnassa noin 800 x 80 m laajalla alueella kvartseja ja palaneita kiviä loivasti etelään rämeelle viettävällä hiekkakankaalla, koillispuolella on ympäristöstään hieman korkeammalle kohoavia hiekkadyynejä. Pintalöytöinä saatiin kirves ja taltta havaintoalueen luoteisosasta.
Löytöalueen keskivaiheilla on noin 10 x 5 m laaja ja 50 cm syvä asumuksenpohja, joka on osin tuhoutunut laikutuksessa. Rakenteessa havaittiin palaneita kiviä, joitakin kvartseja ja palanutta punertavaa maata. Kvartsi-/palaneiden kivien keskittymiä on ainakin kirveen ja taltan sekä asumuksenpohjan ympärillä. Löytöalue ei näyttänyt jatkuvan eteläpuolisen ojan alueelle, joten mahdollisesti asuinpaikkaa ei ole tuhoutunut ojan kaivussa. On mahdollista, että löytöalue jatkuu jonkin verran luoteeseen tiheää nuorta mäntyä kasvavalle metsäauratulle hakkuupalstalle, vaikka vähälöytöinen vyöhyke tuli vastaan luoteessa.
Hieman yli 100 m kaakkoon on rämeen reunalla kolme pintakasvillisuuden peittämää kuoppaa, jotka ovat moderneja maanottokuoppia. Myös noin 150 m luoteeseen oli muutamia moderneja kuopanteita.
Lidar 5 p aineston ja pintapuolisen tarkastuksen perusteella kankaalla on runsaasti pitkänomaisia painanteita, joista osa on vaikeasti tulkittavissa, näyttäen epämääräisemmiltä maastossa kuin lidarissa. Kohde vaatii perusteellisemman tarkastuksen.
Sama kuin Kokkola 100023027

Hietakangas (1000023027) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Mutkalammin kylän pohjoispuolella Kokkolan ja Kalajoen rajan itä- ja länsipuolella metsätien varrella. Alue on loivasti etelään rämeelle viettävää hiekkadyynikenttää. Eteläpuolella on suopelto. Kangas oli avohakattu, kevyesti laikutettu ja metsäaurattu. Välittömästi havaintoalueen eteläpuolelle on rämeen reunaan hiljattain kaivettu noin 400 m pitkä leveä oja.
Vuoden 2013 inventoinnissa löydettiin kaakkois-luoteissuunnassa noin 800 x 80 m laajalla alueella kvartseja ja palaneita kiviä loivasti etelään rämeelle viettävällä hiekkakankaalla, koillispuolella on ympäristöstään hieman korkeammalle kohoavia hiekkadyynejä. Pintalöytöinä saatiin kirves ja taltta havaintoalueen luoteisosasta.
Löytöalueen keskivaiheilla on noin 10 x 5 m laaja ja 50 cm syvä asumuksenpohja, joka on osin tuhoutunut laikutuksessa. Rakenteessa havaittiin palaneita kiviä, joitakin kvartseja ja palanutta punertavaa maata. Kvartsi-/palaneiden kivien keskittymiä on ainakin kirveen ja taltan sekä asumuksenpohjan ympärillä. Löytöalue ei näyttänyt jatkuvan eteläpuolisen ojan alueelle, joten mahdollisesti asuinpaikkaa ei ole tuhoutunut ojan kaivussa. On mahdollista, että löytöalue jatkuu jonkin verran luoteeseen tiheää nuorta mäntyä kasvavalle metsäauratulle hakkuupalstalle, vaikka vähälöytöinen vyöhyke tuli vastaan luoteessa.
Hieman yli 100 m kaakkoon on rämeen reunalla kolme pintakasvillisuuden peittämää kuoppaa, jotka ovat moderneja maanottokuoppia. Myös noin 150 m luoteeseen oli muutamia moderneja kuopanteita.
Kalajoki kohde 1000022135

Jatkojoki (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Suomen sodan aikainen venäläisten vartiopaikka/väijytyspaikka Rantatien varrella. Paikalla on vielä nähtävissä kiviaitamaista rakennetta ja kumpareen reunalla on suuri maakivi, jota on pidetty vartiopaikan näkösuojana. Paikasta on tietoa julkaisussa Rauno Malviniemi: "Miten Kälviän asukkaat kokivat Suomen sodan 1808-1809". Kälviän Kotiseutuyhdistys ry. 2000.

Krekilä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 2015 inventoinnin kuvaus: Isojakokartassa vuodelta 1758 on talonpaikka, jota ei ole enää vuoden 1847 pitäjänkartassa. Tontti on autioitunut ennen 1840-lukua. Nyt paikalla suurimmaksi osaksi peltoa, eikä jäännöksiä rakennuksista ole havaittavissa. Tonttimaa on kuitenkin varhain autioitunut ja osin ehjä. Kohdetta ei tarkastettu vuoden 2015 inventoinnin yhteydessä.
Tarkastus toukokuussa 2016: Krekilän päärakennuksesta 150 m pohjoiseen autioitunut talonpaikka. Paikka on laitumena ja siinä on näkyvissä kahden eri rakennuksen kivijalat. Isomman koko on noin 6,5x7 m. Samalla kumpareella rinteeseen kaivettu rakenteen jäännös (alakohde 1), kahdella sivulla kylämuurausta näkyvissä. Edellä mainittujen rakenteiden pohjoispuolella mäen rinteessä on mahdollinen rakennuksen perusta (rakenne 2), halkaisijaltaan noin 5 m ja yhdellä sivulla on näkyvissä kylmämuurausta.
Lisäksi rinteessä, metsän puolella on tervahauta, jonka reunat ja halssi ladottu kivistä.

Kivineva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee entisellä Kannuksen ja Kokkolan rajalla siten, että eteläisin osa asuinpaikkaa on Kokkolan puolella, mutta suurin osa Kannuksessa, Kivinevan suon itärannalla olevalla pitkällä särkkämäisellä hiekkaniemekkeellä. Asuinpaikan itäpuolella on Märsylästä Korvenkylään johtava tie ja tien itäpuolella Polehenmäki. Asuinpaikan maaperä on hienoa hiekkaa, kasvillisuus mäntykangasta. Harjanteella kulkevan hiekkatien pinnalla on kvartsia ja kohteella on maastossa erotettu 15 asumuspainannetta, joista osa muodostaa rivitaloja (3- ja 5 -huoneiset) ja yksi on paritalo. LiDAR-kuvasta katsottuna näyttää kuitenkin siltä, että painanteet 1-9 muodostaisivat yhtessä jopa 230 metriä pitkän yhtenäisen suorakulmaisen, 10 m leveän rakenteen. Painanteet 10-14 ovat hieman taustalla omana rakenteenaan viisihuoneisena rivitalona ja painanne 15 erikseen eteläisimpänä havaintona.
Kohteessa toteutettiin vuonna 2018 koululais- ja yleisökaivaukset, joissa saatiin löytöinä mm. meripihkaa, pii-iskoksia, koivuntuohitervaa, palanutta luuta sekä tyypillistä ja myöhäistä kampakeramiikkaa. Luulöytöjen osteologisen analyysi ja asuinpaikan korkeus 63 m mpy viittaa siihen, että paikalla ollut ollut n. 3600-3400 eaa. kalastukseen ja hylkeenpyyntiin suuntautunut kyläyhteisö, mahdollisesti ympärivuotisesti. Eräästä palaneesta nisäkkäänluusta saatiin kuitenkin radiohiiliajoitus 3711±44 BP (Ua-61741), joka menee kalibroituna neoliittisen kauden loppuun, n. 2200-2000 eaa. Tuossa vaiheessa asuinpaikka sijaitsi sisämaassa ja oli luonteeltaan ehkä enemmän sesonkiaikainen pyyntileiri.
Tästä asuinpaikasta noin 300 metriä eteläkaakkoon toinen asuinpaikka 1000029533 Kivineva.

Polehenmäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen ja Kokkolan rajalla, Märsylästä Korvenkylään johtavan tien itäpuolella olevalla Polehenmäellä. Mäki on hienohiekkaista mäntykangasta, joka nyt oli taimella ja avoimena. Mäellä näkyy LiDAR-kartalla suurikokoisia painanteita, jotka maastotarkastuksen perusteella ovat todennäköisiä asumuspainanteita. Suurin painanteista on kooltaan peräti 21 x 10 metriä. Paikalla on havaittu yhdeksän asumuspainannetta. Maantien itälaidalla on lisäksi runsaasti kvartsi-iskoksia lähes 200 metrin matkalla Mutkalammin risteyksestä etelään. Viimeisestä kvartsilöytöpaikasta vielä etelään sepelin joukossa on myös kvartsia ja osa näistäkin saattaa olla iskoksia.

Kytö (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylästä kaakkoon olevan Ullakon kylänosassa Kytö-nimisen peltoalueen länsilaidassa olevalla metsäkumpareella. Mäellä on traktoriuria, joissa yhdessä kohdassa näkyi runsaasti kvartsia. Mäen läkialueella on suuri eteisellinen asumuspainanne sekä kaksoispainanne.

Kotohaka (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylästä kaakkoon olevan Ullakon kylänosan kaakkoispuolella olevan Myllylän tilan länsipuolella, Tolpparinkankaan luoteispäässä, Kotohaan peltoalueen itäpuolella. Kaikki havaitut asumuspainanteet ovat Tolpparinkankaan halki kulkevan tien länsipuolella. Maasto on paikalla hiekkapohjaista mäntymetsää ja alueella on useita pieniä, vanhoja hiekkakuoppia sekä monenlaisia roskakuoppia. Asuinpaikalla on havaittu kaikkiaan 18 asumuspainannetta, joista suurin osa näkyy myös LiDAR-kartoilla. Lisäksi asuinpaikalla on kvartsia traktoriurassa ja hiekkakuopan seinämässä.
Vuoden 2023 inventoinnissa Särkisillantien itäpuolelta saatiin asuinpaikkaan viittaava löytö, yksi kvartsi-iskos koekuopasta. Paikalla on selvä tasanne, jonka maa-aines on koekuopan perusteella kivetöntä hiekkaa. Kvartsi-iskoksen löytöpaikka on merkitty alakohteeksi (löytöpaikka 4). On siis mahdollista, että asuinpaikka jatkuu Särkisillantien itäpuolelle, mutta tätä ei varmistettu.

Rintehenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylästä kaakkoon, Ullakon eteläpuolella olevan Rintehenkankaan itäreunalla. Paikalla on metsäautotien pohjoispuolella metsä-äestetty mäenrinne, jonka äestysvaoista muutamasta kohdasta löytyi kvartsia. Maaperä on kohtalaisen kivistä hiekkamoreenia, jossa pohja on kuitenkin hienoa hiekkaa. Löydöt olivat suhteellisen pienellä alalla (20 x 10 m), mutta tarkastus ei ollut kovin kattava. Metsäautotien eteläpuoli näyttää sopivalta asuinpaikkamaastolta, mutta se oli tarkastushetkellä ehjää mäntykangasta.

Mäkitalo (1000028518) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylästä kaakkoon olevalla Ullakon alueella, Mäkitalon itäpuolella olevan mäen itälaidalla. Paikalla on LiDAR-kartoista havaittuja asumuspainanteita, jotka erottuvat myös maastossa varsin selvästi. Paikalla on havaittu viisi isokokoista asumuspainannetta sekä niihin mahdollisesti liittyvä pieni kuoppa. Mäki on ehjää mäntykangasmetsää, painanteet ovat törmän päällä.

Korkiakangas (1000028519) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylästä kaakkoon ja Särkiojasta koilliseen, suoalueella olevan Korkiakankaan itäreunalla, Hautarämeen länsirannalla. Korkiakangas on korkeahko mäntyä kasvava kumpare, jonka halki kulkee metsäautotie. Tämän tien ojan leikkauksessa näkyy kvartsia matalan törmän päällä, samoin hieman taempana maastossa myllerretyssä hiekassa. Ylhäällä mäen laella on halkaisijaltaan 10 metriä oleva selvä asumuspainanne.

Hirvikangas (1000028520) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Pertun pohjoispuolella, Hirvikankaan eteläpäässä mäen päällä. Mäen laella on noin 75 m pitkä painanne, hieman keskeltä "taipunut" ollen siten muodoltaan hieman kaareva. Maastossa painanne ei ole erityisen vakuuttava, mutta LiDAR-kartalla se hahmottuu 10 m leveänä mahdollisena usean huoneen rivitalona. Tämän itäpuolella mäen alarinteellä on yksittäinen painanne. Mahdollisesti Hirvikankaan eteläosassa, talon itäpuolella on lisää painanteita, joita ei ole tarkastettu maastossa.

Ketunkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen kirkonkylästä koilliseen ja Pertun kylästä pohjoiseen olevalla metsäalueella, Ketunkankaan eteläreunalla. Paikka on pääosin ehjää mäntykangasta, itäosa on taimikkoa. Paikalla on havaittu kuusi asumuspainannetta, joista osa on hieman epävarmoja. Alueen itäpäässä on kaksi vierekkäistä, mahdollista pitkä-/rivitaloa. Lisäksi alueen itäpäässä oli kvartsi-iskoksia polun pinnalla.
Vuoden 2023 tarkastuksessa asuinpaikan keskiosista löytyi vielä yksi asumuspainanne lisää (asumuspainanne 7). Painanne on lisätty alakohteisiin.

Hongisto 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asunpaikka sijaitsee Kannuksen kirkonkylästä koilliseen, Pertun kylän pohjoispuolella olevalla metsäalueella, Hongiston pellon eteläpuolella olevalla etelään suuntautuvalla harjanteella. Paikalla on havaittu kahdeksan asumuspainannetta ja poluilla on kvartsi-iskoksia. Maisema on pääosin ehjää mäntykangasta, lukuun ottamatta alueen halki kulkevia peltoteitä ja painanteiden lähellä olevaa pientä hiekkakuoppaa.

Hongisto 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen kirkonkylästä koilliseen ja Pertun kylästä pohjoiseen olevalla metsäalueella, Ketunkankaan kaakkoispuolella olevalla 170 x 120 m laajuisella tasalakisella kumpareella, jonka halki kulkee traktoriura. Paikalla on havaittu LiDAR-aineistossa painanteita, jotka on tarkastettu maastossa. Painanteita on kaikkiaan 21 kpl, joista painanteet 4-6 ja painanteet 7-9 muodostavat kaksi kolmihuoneista rivitaloa ja painanteet 17-18 todennäköisesti paritalon. Traktoriuralla ja muualla rikkinäisellä maanpinnalla on kvartsi-iskoksia. Traktoriuraa lukuun ottamatta maasto on kuitenkin ehjää mäntykangasta ja maaperä hiekkaa.

Hongisto 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen kirkonkylästä koilliseen ja Pertun kylästä pohjoiseen olevalla metsäalueella, Ketunkankaan itäpuolella ja Hongiston peltoalueen kaakkoispuolella olevalla pitkänomaisella kumpareella, sen itäreunalla. Asuinpaikan pohjoisosa on metsä-äestettyä kangasta, mutta eteläosa on ehjää mäntykangasta. Osa painanteista erottuu LiDAR-kartoilla. Asuinpaikalla on tarkastettu maastossa kaikkiaan kymmenen asumuspainannetta, mutta äestys on saattanut hävittää painanteista osan. Maasto on osin varsin kivikkoista, mutta hiekkaperäistä.

Korpi (1000028552) (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Jätinkirkko ja röykkiöt sijaitsevat Kannuksen Märsylässä, Mäntylän ja Huhtalan talojen pohjoispuolella olevan peltoalueen keskellä olevalla metsäkumpareella. Kumpare on Korven peltoalueen länsipuolella ja mäki on nykyään ylämaankarjan laidunalueena eikä koko aluetta ole pystytty tarkastamaan täysin. Mäen tasaisen lakialueen etelälaidalla on noin 29 x 27 m laajuinen matalasta vallista koostuva jätinkirkko, joka on havaittu ensimmäisen kerran LiDAR-aineistossa. Jätinkirkon pitkän sivun suunta on pohjoisluoteesta eteläkaakkoon. Lakialueella on myös kaksi kiviröykkiötä jätinkirkon pohjoispuolella olevalla lakialueella, halkaisijaltaan 4,5 ja 6 metriä. On mahdollista, että mäen etelälaidan alavilla osilla on myös asumuspainanteita (LiDAR-kuvissa jotain hahmoja), mutta näitä kohtia ei ole voitu tarkastaa karjan vuoksi.

Suntinsuu/Tanssilava (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Tanssilavan eteläpuolen vallitukset rakennettiin vuoden 1854 Halkokarin
kahakan jälkeen. Seuraavana vuonna käytiin ns. Davidsbergin taistelu, jolloin vallit
toimivat tykittöminä puolustusasemina (Söderström 2000:4).
Tanssilavan muinaisjäännökset sijaitsevat Halkokarin ja Pikiruukin välillä nykyisen
Suntinsuun ja Vanhan Veistämöntien välissä. Alueella kasvaa pääasiassa sekametsää.
Paikalla on kaksi Krimin sodan aikaista kivistä ja maasta rakennettua vallia, mitkä
sijaitsevat 90-140 m kaakkoon tanssilavasta, välittömästi Vanhan Veistämöntien
länsipuolella. Iso valli on kaiken noin 80 m pitkä. Pohjoispäästä katsottuna se
kulkee noin 50 metriä lähes pohjois-eteläsuuntaan ja kaartuu sitten lounaaseen ja jatkuu noin 30m matkalla lounas-koillissuunnassa. Vallin leveys on 6-8mja korkeus 100-150 cm.
Vallin keskellä kulkee polku, joten vallin keskusta on painunut hiukan reunoja
alemmaksi. Vallin eteläpuolella on pieni, noin 10m x 5m kokoinen valli. Pieni valli sijaitsee
isommasta noin 20m kaakkoon. Valli on noin 30m pitkä, 7m leveä ja 100-150 cm korkea.
Valli kulkee lounas-koillissuunnassa ja myös sen päältä kulkee polku, jolloin keskusta on
painunut jonkin verran reunoja alemmas. Molempien vallien päällä polkujen sivuilla
kasvaa runsaasti aluskasvillisuutta. Vallit ovat hyvin säilyneet. Pienemmän vallin
lounaispäästä noin 15-20 m etelä-lounaaseen on kaksi kovettuneen tervan aluetta, mitkä
ovat läpimitaltaan 2m x 2m ja 14m x 5m. Tervaläikkien välissä on kapea painanne, minkä
läpimitta on 6m x 3m. Kyseessä saattaa olla jonkin rakennuksen pohja.

Pikku Ymmyrkäräme 1 (Kivirakenteet)
Esihistoriallinen; Röykkiö sijaitsee Pikku Ymmyrkärämeen kivikkoisen koillis-lounas suuntaisen kuusikankaan koillisosassa. Röykkiön päältä on poistettu sammalkerrosta, mutta se on säilynyt hyvin. Röykkiön koko on 12x7 metriä ja se on lähes pohjois-eteläsuuntainen. Röykkiön päällä on kaksi painannetta ja niiden välissä on ns. silmäkivi keskellä röykkiötä. Röykkiön reunoilla, varsinkin länsi- ja pohjoisreunoilla on isompia kiviä, joista osa luontaisia maakiviä joita on tuskin siirrelty. Muuten vaikuttaa siltä kuin röykkiön kivet olisi tarkoin valittu lähiympäristöstä. Se koostuu etupäässä hyvin vaaleista kivistä. Tämän vuoksi röykkiö on aikoinaan erottunut varmasti hyvin ympäristöstään ja näkynyt kauaksi.

Pikku Ymmyrkäräme 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pikku Ymmyrkärämeen kivikkoisen koillis-lounas suuntaisen kuusikankaan länsireunassa on kohtuullisen hyvin säilynyt tervahauta, mitat noin 12x12m.

Hollanti 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hollanti sijaitsee Kannuksen keskustasta noin kuusi kilometriä luoteeseen Lestijoen ja Kannuksen keskustasta Himangalle kulkevan maantien eteläpuolella. Mäellä kasvaa hyvin tiheää ja rehevää sekametsää. Tien pohjoispuolella on muinaisjäännösrekisterin kohde Hollanti 2, jossa on rinteeseen kaivetun maakellarin jäännökset ja jäänteitä vanhasta talonpaikasta. Seuraavat kohteet sijaitsevat siis tien eteläpuolella. Jouko Mäki-Petäjän mukaan Hollanti oli yhtäjaksoisesti asutettu 1500-luvulta aina 1960-luvulle saakka, joten kyseessä on varsin vanha asuinpaikka. Mäellä on runsaasti jälkiä ihmisen toiminnasta, mm. jäänteitä rakennusten perustuksista sekä tervahautoja.
Kummatkin tervahaudat ovat suhteellisen hyvin säilyneitä ja halssi erottuu niissä hyvin. Pohjoisemman tervahaudan läpimitta on noin 8x8m ja eteläisemmän noin 10x10m. Eteläisemmän tervahaudan vieressä on myös jäänteitä pienestä rakennuksesta.

Dalaskogen (Hautapaikat)
Varhaismetallikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen länsipuolella, Kokkola-Jyväskylä valtatieltä noin 150 m länteen, Oivun koululta noin 300 m länteen. Mäenkumpareella on kolme röykkiötä, joista yksi on tutkittu 1945 ja sen keskelle on pystytetty muistokivi (kartalla muistomerkin kohdalla). Tutkitun röykkiön läpimitta on noin 8 metriä; löytönä yksinkertainen pronssirengas (mahdollisesti varhaiselta rautakaudelta), ei palanutta luuta.
Muita röykkiöitä ei ole tutkittu. Röykkiöistä toinen on läpimitaltaan noin 5 metriä; se on hajoitettu ja vain pohjakivet ovat jäljellä. Toinen on laakea, pienistä kivistä tehty röykkiö, joka on tietä tehtäessä tuhoutunut lähes kokonaan.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan kohteella havaittiin kaksi röykkiötä. Toinen on vuonna 1945 kaivettu ja muistolaatalla varustettu röykkiö (röykkiö 1, koordinaattien osoittamalla kohdalla, kartalla muistomerkin symboli). Toinen havaittu röykkiö sijaitsee (N 7075232 E 316350) edellisestä noin 65 metriä pohjoiseen (Röykkiö 2). Kyseessä lienee muinaisjäännösrekisterissä mainittu hajonnut röykkiö, josta on jäljellä vain pohjakivet. Kolmas mahdollinen, hyvin epävarma röykkiö sijaitsee välittömästi muistolaatallisen röykkiön pohjoispuolisen tien leikkauksessa ja on tienleikkauksen suurimmaksi osaksi tuhoama (röykkiö 3).
V. 2022 tarkastettiin röykkiö 2 metsänkäyttöilmoituksen yhteydessä. Röykkiöstä on jäljellä suurin osa reunakivistä, mutta muuten se on hävitetty. Tästä on kuitenkin aikaa, koska rakenteen päällä kasvaa paksu sammalkerros. Röykkiön eteläosan reunakivet ovat huomattavan suuret.

Tväröbergen (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Öjan itäosassa, Mjosundiin vievän tien eteläpuolella, laajan kallioalueen eteläreunassa, luontaisen kivipellon vieressä on kymmenkunta selvästi kasattua röykkiötä. Osa niistä on lähes 1 m korkuisia, pitkänomaisia ja pyöreitä, verrattain suurista kivistä tehtyjä. Ulkonäöltään ne eivät muistuta esihistoriallisia hautaröykkiöitä.
Röykkiöt tunnetaan paikkakunnalla nimellä "skärgårdsgravar" jo vuosisadan alusta.
Röykkiöalueen vierellä pari "tomtning"-tyyppistä kivikehää/asumuksenpohjaa.
Tväröbergen-nimisen kallioharjanteen etelälaidalla, harjanteen laella, on rakkakivikkoa, johon on tehty ainakin yksi kuoppa sekä lisäksi vallimaisia latomuksia. Harjanteen itälaidalla, hieman alemmalla tasolla, on ainakin 3 röykkiötä, jotka on tehty noin 20 - 40 cm halkaisijaltaan olevista kivistä. Kooltaan todetut röykkiöt ovat halkaisijaltaan 1,5 metristä 2 x 2,5 m:n suuruisiin ja korkeudeltaan hieman alle metrin korkuisiin.
Alue on pääasiassa pienehköä mäntyä kasvavaa kalliota. Kalliosyvennyksissä, joissa todetut röykkiöt ovat, on kasvillisuus kuitenkin tiheää mäntytaimikkoa ja sekametsää.
Mirja Miettinen (1996) mainitsee, että röykkiöitä olisi kymmenkunta, että röykkiöitä olisi kymmenkunta sekä lisäksi pari tomtning-tyyppistä kivikehää. Kolmen selvän röykkiön ja osin muokatun rakkakivivallin lisäksi emme havainneet muita rakenteita. Tiedossa ei ole, kuinka laajalta alueelta Miettisen havainnot ovat - ainakaan noin 50 metrin säteellä koordinaatti-pisteestä ei rakenteita löytynyt.

Tallmossen/Teppo (Hautapaikat)
Varhaismetallikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen ja Jyväskylä-Kokkola valtatien länsipuolella, Sokoja-Kruunupyy maantien kaakkoispuolella, Sokojan koulusta noin 1420 m lounaaseen. Mäen kaakkoisrintessä, metsässä on 4 röykkiötä. Näistä kolme on pienehköä, läpimitaltaan noin 2-4 m. Röykkiöistä yksi on isompi, kooltaan noin 6 x 4 m. Röykkiöt ovat sammaloituneita. Röykkiöistä suurin on merkitty peruskartalle.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan alueella on suoritettu joitain vuosia sitten avohakkuu. Selvästi muusta maastosta erottuvia röykkiötä havaittiin viisi kappaletta ja ne kaikki keskittyvät suppealle alueella mäen itä- ja koillisosaan. Röykkiöiden halkaisija vaihteli kahden ja viiden metrin välillä, korkeuden ollessa maksimissaan hieman alle metri.

Lisä-Parsiala 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohteeseen kuuluu kaksi-kolme röykkiötä. Ne ovat samalla metsäalueella.
Röykkiöt 1 ja 2 sijaitsevat matalan harjanteen päällä. Alueella on myös kolmas mahdollinen röykkiö. Röykkiöt ovat näköetäisyydellä toisistaan. Röykkiö 2 on iso, muodoltaan pyöreä ja siinä on ympyränmuotoinen kuoppa keskellä. Maasto ei ole kivinen. Alueella kasvaa katajaa.
Tarkastus 2020: Kohde on sama kuin muinaisjäännösrekisterin kohde nro 1000008955 Jouhineva.

Harrbådan 1 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan edustalla Harrbådan niemen ja Trullevin niemen välisellä hiekkasärkällä 2,5 - 3 metrin syvyydessä.
Puurunkoisen aluksen osia noin 7 x 20 metrin kokoisella alueella. Kokonaisuuteen kuuluu yksi isompi hylyn osa, irtopuutavaraa ja painolastikiviä. Puuta vaikuttaa olevan myös hiekkapohjaan painuneena. Isompi hylyn osa on noin 10 x 7 metrin kokoinen ja se nousee enimmillään noin metrin korkeuteen pohjasta. Osan ympärillä on irtonaisia puuosia ja tummaa painolastikiveä. Hylyn päällä ja ulkopuolella on tiiliä, jotka vaikuttavat olleen laivan lastia, sekä vaikeasti tulkittavaa metallimateriaalia. Vaikuttaa siltä, että isompi hylyn osa on peräisin laivan keskiosasta.
Kohde löytyi viistokaikuluotauksessa 2016 liittyen Kokkolan K.H.Renlundin museon yhteistyökumppaneineen tekemään Kokkolan vedenalaisen kulttuuriperinnön kartoitukseen.

Harrbådan 2 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan edustalla Harrbådan niemen ja Trullevin niemen välisellä hiekkasärkällä 2,5 - 3 metrin syvyydessä.
Noin 10 x 20 metrin laajuisella alueella on yksi suurempi puurunkoisen aluksen osa ja sen ympärillä irtonaisia järeitä puuosia. Hylkyosan koko on noin 7 x 6 metriä. Havaittavissa on ehjää kylkilaudoitusta ja siinä kiinni olevia kylkikaaria useiden metrien pituudelta, sekä köliä ja pohjatukkeja. Pohjatukkien ja kölin puumateriaalin vahvuus on 0,35 - 0,4 metriä. Kiinteän hylkyosan ympärillä on irtonaisia rakenneosia ja lähietäisyydellä toinen pienempi hylkyosa. Suurimman hylkyosan keskiosan päällä on runsaasti tummaa painolastikiveä. Pohjalla ja rakenteiden välissä on joitakin metallinkappaleita. Vaikuttaa siltä, että puuta on myös hiekkapohjaan painuneena. Saattaa olla kyseessä hajonneen aluksen keulaosaa.

Tervalamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kunnan eteläosassa matalalla hiekkaharjanteella kuivahkolla kankaalla.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta valli mukaan lukien on 19 m, kuopan läpimitta on 12 m ja syvyys 1,2 m. Halssi suuntautuu luoteeseen, pituus 4,5 m ja syvyys 1,9 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä puita, vanhin on arviolta yli 80 vuoden ikäinen.

Kivikautinen; Kohde sijaitsee mäntymetsässä, pienellä metsäkumpareella. Kumpareella on suuri, selväpiirteinen, halkaisijaltaan 12 metriä oleva asumuspainanne. Painanteen luoteispuolella saattaa olla jotain jatkoa rakenteelle, sillä vinovalovarjosteessa täällä näyttäisi olevan mahdollisesti toinen samanlainen muodostuma. Kyse saattaa olla paritalosta.

Hirvineva (1000029532) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hirvinevan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kannuksen kirkonkylästä koilliseen johtavan tien varrella, sen pohjoispuolella olevalla Korkiakankaalla. Kankaan lounaispuolella on Hirvineva-niminen ojitettu suoalue. Paikalla on havaittu vinovalovarjostekarttojen perusteella kaksi asumuspainannetta, joista toinen on halkaisijaltaan jopa 12 metriä ja se on raivattu kivikkoon.

Kivineva 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee entisellä Kannuksen ja Kokkolan rajalla, Polehenkankaan pohjoispuolella suuntautuen länteen Kivinevan ojitetulle suoalueelle. Kankaan halki kulkee tie 7720 Kannuksesta Raution suuntaan. Asuinpaikka-alue vaikuttaa olevan kokonaan tien itäpuolen ehjällä mäntykankaalla. Maaperä on alueella hiekkaa. Paikalla on havaittu seitsemän asumuspainannetta ja erillään pohjoisempana oleva pieni kuoppa. Noin 300 metriä tästä alueesta pohjoisluoteeseen sijaitsee toinen asuinpaikka 1000028513 Kivineva.

Rautaperä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylän ja Korvenkylän välillä, Mutkalammelle johtavan tien molemmin puolin Rautaperä-nimisellä kankaalla. Kohde on tietä lukuun ottamatta ehjää mäntykangasta. Tien pohjoispuolella on havaittu kaksi matalaa asumuspainannetta ja eteläpuolella loivia, hyvin epäselviä painaumia, jotka lienevät topografian perusteella myös asumuspainanteita. Yhteensä painanteita on paikalla ainakin kuusi kappaletta.

Vareslammit (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Märsylästä Kalajoen Rautiolle johtavan tien varressa, sen eteläpuolella. Asuinpaikka on pienellä kumpareella Kallionevan pohjoisella rannalla maastossa jossa on useita vastaavanlaisia kumpareita mutta tämä on ainoa äestetty. Vareslammit ovat pieniä lampia Kallionevan pohjoislaidalla. LiDAR-aineistossa kumpareen harjalla erottuu selväpiirteinen 4-huoneinen rivitalo, mitoiltaan 34 x 14 metriä. Koko äestetty alue, mukaan lukien itse rivitalo, olivat täynnä kvartsia ja palaneita kiviä. Rivitalon koillispää ja lounaispää ovat maastossa selkeät, mutta LiDAR-kartalla myös keskiosa erottuu hyvin.

Mäkelä (1000029564) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mäkelän kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Korvenkylässä, Märsylän ja Kalajoen Raution tien varressa, Mäkelän tilan eteläpuolella olevalla kankaalla. Paikalla on havaittu LiDAR-karttojen perusteella kuusi asumuspainannetta ja yksi pienempi kuoppa. Maasto on ehjää havumetsää, mutta aluskasvillisuus on osin möykkyistä, sammaleista ja kanervaista, jossa painanteiden havainnointi paikan päällä on hankalampaa. Niinpä osa painanteista näkyy paremmin LiDAR-kartoilla kuin maastossa.

Sahakangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Korvenkylässä, Märsylän ja Kalajoen Raution välisen tien varressa, Mäkelän talosta kaakkoon olevalla Sahakankaalla. Alue on ehjää mäntykangasta, mutta ympäristössä on paljon äestettyä hakkuuaukiota. Asuinpaikalla on havaittu 10 yksittäistä asumuspainannetta sekä yksi todennäköinen paritalopainanne.

Sahakangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Korvenkylässä, Märsylästä Kalajoen Rautioon johtavan tien varrella, Sahakankaan itäreunalla. Asuinpaikka suuntautuu luoteeseen, loivasti siihen suuntaan laskeutuvalle Sahakankaalle ja Korvenkylän laaksoon. Alue on pääasiassa ehjää hiekkakangasta mutta alueen halki Suoperkkiölle kulkevan tien eteläpuolella on hiekkakuoppa. Tien pohjoispuoli on puolestaan osin äestetty ja taimikolla. Alueella on havaittu 17 asumuspainannetta ja yksi paritalopainanne sekä lisäksi runsaasti kvartsia äestysvaoissa. Osin painanteita on vaikea erottaa dyynimaastossa, jossa on luontaisiakin painaumia.

Lepikonmäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Korvenkylässä, Märsylästä Kalajoen Rautiolle johtavan tien varressa olevan Lepikonmäen länteen suuntautuvalla rinteellä. Paikalla on erittäin syvästi laikutettu metsäalue, jonka maaperä on hienoa hiekkaa kivivallin alapuolella. Laikutettu alue ei ole kovin laaja ja asuinpaikkaa saattaa olla isommallakin alueella laikutetun alueen ulkopuolella. Löytöjä oli havaittavissa noin 40 x 15 m kokoisella alueella.

Polvimäki (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Polvimäen kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kälviän ja Ullavan välisen maantien varressa, sen pohjoispuolella. Polvimäki on ympäristöstään selvästi kohoava, tasalakinen mäki. Paikalla käytiin, koska LiDAR-kartoilla paikalla erottui suorakaiteen muotoinen valli. Tämä osoittautui kuitenkin todennäköiseksi peltoa reunustavaksi kiviaidaksi/raivausraunioksi, jonka sisäpuolella on tasaista, horsmaa kasvavaa vanhaa peltoa. Paikalle tehdyssä koekuopassa oli kuitenkin kvartsi-iskos, joten paikalla silti lienee kivikautinen asuinpaikka. Maan pintakerros on käsitelty, mutta kvartsilöytö oli sen alaisessa hiekassa.

Pikkuharju 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kälviän ja Ullavan välisen tien varrella, Isokankaan ja tien lounaispuolella olevalla harjanteella, Mäkelän talosta vajaa 300 m lounaaseen. Harjanne on pääosin hakattu ja äestetty, maaperä on sorainen ja kivinen. Kohteen luoteislaidalla on havaittu yksi osittain kynnetty kiviröykkiö, harjanteen päällä suuri kahdesta painanteesta muodostuva kompleksi, mitoiltaan 19 x 10 m, jossa isojakin kiviä on työnnetty valleille. Kohdetta voisi luonnehtia paritalopainanteen ja jätinkirkon välimuodoksi. Lisäksi paikalla on neljä erillistä asumuspainannetta. Entinen kohteen Kokkola Pikkuharju alakohde.

Mäkelä 3 (1000029585) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kälviän ja Ullavan välisen tien varrella, Isokankaan lounaispuolella olevalla harjanteella, kohteen Mäkelä 1 länsipuolella kapean suoalueen erottamana. Kohde on ehjää, suhteellisen harvaa mäntymetsää, jossa on vain muutama tuulenkaato. Paikalla on havaittu suuri jätinkirkkoa muistuttava paritalopainanne, mitoiltaan 24 x 10 m, ja tämän lisäksi viisi erillistä asumuspainannetta.

Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Pertun kylässä, Satokankaan luoteisosassa, Mäntylän talosta 900 metriä koilliseen, lounaaseen suuntautuvalla metsärinteellä. Paikalla on havaittu harvennushakatussa harvassa männikössä kolme asumuspainannetta ja näiden pohjoispuolella erillisenä ilmiönä ehjässä metsässä mahdollinen kolmihuoneinen rivitalopainanne.

Hautaneva (1000030115) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kaustisten Pihlajaharjulla, harjun lounaaseen suuntautuvalla rinteellä, Hautanevan pelto- ja suoalueen rannalla. Paikalla on havaittu ehjässä metsämaastossa kaikkiaan 11 asumuspainannetta. Painanteista kaksi on lähellä suon reunaa 55 m mpy korkeudella, suurin osa ryhmässä 57,5 m mpy korkeudella ja muut ylempänä. Yksi painanteista on lähellä hiekkakuoppaa harjun laella. Sekä alimmalla tasolla että rykelmässä olevista painanteista löytyi koepistoista kvartsia.

Pihlaja (1000030116) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kaustisten Pihlajaharjulla, Nuolisen järven eteläpuolella harjuntasanteella suuntautuen lähinnä luoteeseen. Asumuspainanteet ovat "neliapilamuodostelmassa" ja niistä yksi lienee lähes tuhottu tuoreella hiekanotolla. Koko rakennelman mitat ovat noin 27 x 22 metriä. Koepistoissa oli runsaasti kvartsia.

Pläkkisenharju 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kaustisten Pläkkisenharjun länsireunalla Jäkälänevan eteläosassa olevan suopellon itäreunalla paikassa jossa metsäautotie muuttuu henkilöautolla kulkukelvottomaksi. Paikalta löytyi kvartsia tien pinnasta ja reunoilta tasanteen alueelta. Tasanne jatkuu tien itälaidalla molempiin suuntiin noin 15 metriä pitkältä löytöalueelta etelään ja pohjoiseen. Maaperä on hieman kivikkoista hiekkaa.

Honganpotti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pläkkisenharjulle johtavan tien varressa, Honganpotti-nimisellä metsäalueella pienen peltoalueen pohjoisreunalla tien itäpuolella. Paikalla on iso tervahauta, jonka erikoisuutena on kivillä tuettu ränni haudan eteläpuolella.

Miekkakaarat 7 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Miekkavaaran ja Lehdonpalon välisellä särkkäalueella, kaaroilla, lähellä Lehdonpalon kivikautista asuinpaikkaa. Paikalla on särkkämäisillä harjanteilla havaittu viisi erillistä asumuspainanetta ja yksi mahdollinen paritalopainanne sekä kvartsia hiekkatien pinnalla. Myös yhteen painanteeseen tehdyssä koepistossa oli kvartsia.

Miekkakaarat 8 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Miekkakaarojen ja Lehdonpalon välisellä särkkäalueella, kaaroilla. Asuinpaikka on Lehdonnevan itärannalla olevalla kaaralla. Paikalla on havaittu kolme asumuspainannetta ehjässä kangasmaastossa.

Pahanportaanräme 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Pahanportaanrämeen pohjoispuolella olevalla hiekkaharjanteella Miekkavaaran itäpuolella, ojan länsipuolella on ennestään tunnettu Pahanportaanrämeen asuinpaikka. Ehjässä kangasmaastossa on havaittu viisi asumuspainannetta. Koepistoissa ei havaittu mitään löytöjä, mutta painanteet lienevät silti kivikautisia.

Perkkiönkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alueella sijaitsee muodoltaan laakea tervahauta, jonka halkaisija on noin 10 m. Tervahaudan halssiura aukeaa länteen.

Hirvikangas 2 (1000030572) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alueella sijaitsee noin 10 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jonka halssiura on suurelta osin vaurioitunut.

Hirvikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alueella sijaitsee muodoltaan maljamainen tervahauta, jonka halkaisija on noin 9 m. Tervahaudan halssiura aukeaa itään.

Kiikkuniemi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hautakedon-Kiikkuniemen varhaiskampakeraaminen asuinpaikka-alue sijaitsee Perhojoen jokilaaksomaisemassa. Kiikkuniemi 2 muodostaa yhdessä Hautakedon/Emäntäkoulun ja Kiikkuniemen asuinpaikkojen kanssa laajan varhaiskampakeraamisen asuinpaikka-alueen, joka sijaitsi aikoinaan muinaisella Perhonjoen suualueella. Asuinpaikka-alue on osittain rakennettua ympäristöä ja osittain tutkittukin, mutta siellä on todennäköisesti vielä runsaasti jäljellä säilyneitä arkeologisia kerrostumia.

Norra Hamnskäret (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kaksi tilapäisasumuksen pohjaa (tomtning). Asumukset pohjat ovat soikeita (E-W-suuntaisia). Läntinen pohja on kooltaan n. 6x3 m ja itäinen n. 4x3 m. Vuoden 2020 tarkastuksessa todettiin noin 40 metrin päässä lounaassa pirunpeltoon raivattu alue, noin 30 metriä läpimitaltaan (alakohde Norra Hamnskäret A). Isoimmat kivet on raivattu tasanteen reunolle ja sisäpuolella on pienempiä kiviä. Mahdollinen verkkojen käsittelypaikka?
Norra Hamnskäret -saarella on lukuisia tontming rakenteita ja muitakin kivirakennelmia korkeustasoilla 10-12 mmpy muistoina hylkeenpyytäjien ja kalastajien toiminnasta eri aikoina (alakohteet A-G). Saari on toiminut ilmeisesti pitkään näiden elinkeinojen tukikohtana ja siellä on asuttu tilapäisesti vuodesta toiseen. Mielenkiintoista on, että Norra Hamnskäret on noussut merestä jo myöhäisrautakaudella ja se on saari yhä tänäänkin. Yhdessä Grillskäretin ja Kallskäretin kanssa se muodostaa ainutlaatuisen kokonaisuuden, joka pitää sisällään muinaisjäännöksiä todennäköisesti jo myöhäisrautakaudelta pitkälle historialliseen aikaan saakka.

Koivula (1000031649) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee lähellä Kannuksen kirkonkylää, Kajaanintien pohjoispuolella, Koivulan talosta 300 m koilliseen. Maasto on ehjää kangasmetsää, yksittäinen asumuspainanne on pienellä kumpareella. Painanteen koko on noin 10 x 8 m.

Pitkäkoski 2 (1000031653) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kaustisten Jylhän harjualueella, Köyhäjoen Pitkäkosken länsirannalla, suuren hiekkakuopan koillispuolella. Asuinpaikka on loivasti jokeen laskevaa mäntyä kasvavaa hiekkakangasta. Paikalla on havaittu yksi selkeä, halkaisijaltaan 5 metriä oleva asumuspainanne ja sen lounaispuolella metsä-äestyksessä kvartsia 50 x 20 metrin laajuisella alueella. Kvartsia on kerätty jonkin verran näytteeksi talteen. Paikalla on toinenkin asumuspainannne, noin 4 x 6 m, jota on tosin myllerretty tuoreilla kuopilla. Lisäksi maastossa on muitakin kuoppia ja painanteita, joista osa on selvästi tuoreita, mutta osa saattaa olla asumuspainanteitakin.

Pitkäkoski 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kaustisten Jylhän harjualueella, Köyhäjoen Pitkäkosken länsipuolella noin 50 metriä joen rannasta, Pitkäkoskelle johtavan tien itäpuolella. Paikalla on kaksi asumuspainannetta aukkohakatulla alueella, jossa kasvaa nuorta männikköä. Maasto on tasaista somerikkoa. Painanteet ovat varsin selväpiirteisiä. Niiden välissä oli tuulenkaato, jonka juurakossa ei kuitenkaan näkynyt löytöjä.

Isokari (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan sisäsaaristossa Ykspihlajanlahdella Isokarin/Storgrundetin eteläpuolella hiekkapohjalla Lahdenperän teollisuusalueelle kulkevan pienveneväylän ja Isokarille johtavan maapenkereen välillä.
Puurunkoisen aluksen pahoin hajonnut hylky, joka kuitenkin muodostaa selkeästi hahmotettavan kokonaisuuden. Päähylyn päämitat ovat noin 30 x 10 metriä. On havaittavissa selkeitä kaarirakenteita, lankutuksia, mahdollisia kansirakenteita sekä irrallista vaikeatulkintaista rautatavaraa, kuten kettinkiä ja metallirakenteita. Päähylyn luoteispuolella on noin 35 metrin päässä on suuri yhtenäinen kappale, mahdollisesti osa laivan perää tai keulaa. Tämä osan päämitat ovat noin 4 x 6 metriä ja siinä on havaittavissa kaarien lisäksi yhtenäistä lankutusta ja kiinnityksissä käytettyjä metallipultteja. Isomman ja pienemmän hylynosan ympäristössä on noin 50 metrin säteellä pienempiä irtonaisia puuosia.
Kokkolan K.H.Renlundin museo ja vapaaehtoiset sukeltajat ovat viistokaikuluodanneet hylkyalueen 2017 ja etsineet tietoja hylyn mahdollisesta alkuperästä. Kyseessä saattaa olla norjalainen priki Delphin Törnsbergistä, jonka haaksirikko tapahtui 18.9.1890. 149 lästin alus oli matkalla Piteåsta Ranskaan, kun se ajoi karille alueella, joka on itäkoilliseen Gaddenin majakasta. Kansilasti pudotettiin mereen. Seuraavana päivänä paikalle saapui höyryhinaaja, mutta huono keli esti pelastustoimet. Alus oli karilla ankkurinsa varassa usean päivän ajan. Takila irrotettiin. Hinausta yritettiin uudestaan, mutta myrskyn vuoksi kaapeli jouduttiin katkaisemaan.
27.9.1890 hinaaja Ykspila löysi mastot katkenneina olevan hylätyn purjelaivan Tankarin ulkopuolelta. Laiva hinattiin Ykspihlajaan kolmen hinaajan voimin. Laivan todettiin pysyvän pinnalla lankkulastinsa varassa. Kajuutasta löytyneiden lastikuittien perusteella kävi ilmi, että kyseessä oli priki Delphin Törnsbergistä. Alus "hinattiin hiekkapohjalle Ykspihlajan satamassa" (Nya Pressen 1890, 3; Åbo Tidning 1890, 3). 1920-luvulla kerrotaan Storgrundetin eli Friisinsaaren takana olleen laivanhylyn räjäyttämisestä, ettei hylky häiritsisi laivaliikennettä.

Ruotsalo Mukkala (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Kaksi kuppikiveä sijaitsee Vanha-Hakalan talon pihapiirissä Ruotsalon Järvikylässä.

Latoniemenkangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kankaan itäosassa sijaitsee kolme asumuspainannetta (kts. alakohteet), joista painanne 3 on vaurioitunut maanmuokkauksessa. Itä-länsisuuntainen painanne 1 muodostuu kahdesta asumuspainanteesta ja on kooltaan noin 17 x 6 m.

Latoniemenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hyvin säilynyt tervahauta sijaitsee Latoniemenkankaan luoteispuolella, pienellä mäenkumpareella. Halssi suuntautuu luoteeseen.

Köukar (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kaustarin kylän Köukarin hiihtokeskuksen maastossa sijaitsevan kiviröykkiön koko on noin 9 x 4 m ja korkeus noin 1 m. Röykkiö on sammaloitunut ja sen päällä kasvaa puolukanvarpua. Röykkiö sijaitsee itään viettävällä kivikkoisella ja kallioisella rinteellä. Röykkiön itäpuolella noin 30 metrin päässä on pelto. Röykkiö ei kuitenkaan vaikuta viljelysröykkiöltä se sijaitsee kalliopohjalla noin viisi metriä korkeammalla kuin pelto.
Röykkiön eteläpuolella, lähimmillään noin 40m päässä on kiviaita kaakkoon viettävässä rinteessä, metsämaastossa. Kiviaita on luode-kaakkosuuntainen, pituudeltaan noin 70 m ja leveydeltään keskimäärin noin 2 m. Kiviaita on hyvin matala, korkeus vain noin 50-60 cm, mutta huolellisesti ladottu. Kiviaidan itäpuolella on ollut mahdollisesti pieni pelto tai niitty, koko noin 25x25 m. Rakenne ei vaikuta tavanomaiselta kiviaidalta ja saattaa olla melko vanha.
Kiviaidan päätyjen koordinaatit on merkattu alakohteiksi.

Peuranevankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppa-alue kartoitettiin kesällä 2018 koekaivausryhmän toimesta. Alueella on 8 pyyntikuoppaa.
Koordinaatit pyyntikuoppa 4.

Pikku-Pölläät (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde tarkastettiin vuoden 2021 inventoinnissa. Vuonna 2018 alueelta oli paikannettu kaksi tervahautaa, mutta nyt niitä löydettiin ainoastaan yksi, itäisempi. Tervahauta sijaitsee hiekanottokuopan länsilaidalla. Tervahaudan itäreuna on tuhoutunut hiekanoton johdosta. Hauta on halkaisijaltaan noin 16 metriä. Haudan syvyys keskeltä mitattuna on noin 2 metriä. Haudalla ei ole selvää vallirakennetta. Halssi suuntautuu lounaaseen. Se on noin 6 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä.

Peuranevankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peuranevankankaalla kulkevan Harpputien ja siitä etelään haaraantuvan metsäautotien välissä sijaitsee loivassa lounaisrinteessä kookas tervahauta. tiheäkasvuista sekametsää. Sekametsässä oleva tervahauta on halkaisijaltaan 19 m ja sen keskellä oleva kuoppa on noin 1,5 m syvä. Tervahaudan halssi on lounaassa ja se on 5 m leveä ja 8 m pitkä.

Saarijärvennokka (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Alueella sijaitsee kolme kuopannetta, jotka liittyvät raudanvalmistukseen. Kuoppien pohjalla on todettu tummaa likamaata ja rautakuonaa.

Lehmikivi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu kaksi tervahautaa, jotka on merkitty peruskartalle ja näkyvät selkeästi myös LIDAR-aineistossa. Tervahautojen lähiympäristössä maa-aineksenottoon liittyviä kuoppia.
Hiltunen 2021: Kohde tarkastettiin vuoden 2021 inventoinnissa. Kohteeseen kuuluu kaksi tervahautaa, jotka molemmat on merkattu peruskarttaan. Ne sijaitsevat noin 70 metriä etelään valtatie 7530:sta. Tervahaudat ovat noin 25 metrin etäisyydellä toisistaan. Koillisempi tervahauta on halkaisijaltaan 19 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin 1 metri. Vallin leveys on 5 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Se on 6 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Tervahautaa peittää ohuet kaatuneet puun rangat. Lounaisempi tervahauta, joka on merkattu muinaisjäännösrekisteriin alakohteena, on halkaisijaltaan 20 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on 2,5 metriä. Vallin leveys on 3,5 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on 3 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä.

Välikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, jonka halkaisija on noin 20 m, sijaitsee kivisen mäen laella. s eon noin 0,6 m syvä ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Välikangas 2 (1000035279) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, jonka halkaisija on noin 13 m, sijaitsee kivisen harjanteen laella. Kuopan syvyys on noin 0,6 m ja kylmämuurattu halssi suuntautuu lounaaseen. Myös tervahaudan lounaisreunaa on kylmämuurattu.

Vionoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Museoalueella sijaitsee tervahauta, jota on käytetty orgaanisen jätteen sijoituspaikkana. Tervahaudan valli ja halssi erottuvat selkeästi. Tervahaudan halkaisija on noin 11 metriä.

Seinäkallio 1 (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Seinäkallio on nevojen ja kivikkoisten kankaiden ympäröimä kallioalue Kokkolassa, entisessä Kälviän kunnassa. Kiviröykkiö sijaitsee Seinäkallion luoteisosassa, kallionkielekkeen eteläreunalla. Röykkiö on soikea ja sen läpimitta on noin kuusi metriä. Sen eteläosa on tuhoutunut (n. kolmasosa röykkiöstä). Röykkiötä on aikanaan pengottu ja sen eteläosasta on vieritetty kiviä kielekkeeltä alas. Tästä on kulunut jo aikaa, sillä röykkiö ja siitä poistetut kivet ovat nykyään paksun sammaleen peitossa.

Jyrykorkia (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jyrykorkian loivalla etelärinteellä, halkaisija on 14 m, kuopan syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu eteläkaakkoon.

Sepänharju (1000036687) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta.

Määtän Hautamaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Moreeniselän laella on iso tervahauta, halkaisija 22 m, halssi suuntautuu pohjoiseen. Alue on avohakattu, osittain taimikkoa (myös tervahaudan päällä).

Kukkosen Hautamaa 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalalla moreeniharjanteella on tervahauta, jonka halkaisija on 15 m ja halssi suuntautuu etelälounaaseen. Tervahaudasta 25 m itään sijaitsee tervapirtin pohjan jäänteitä.

Kukkosen Hautamaa 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalalla moreeniharjanteella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija 18 m ja halssi suuntautuu lounaaseen

Hankosalmenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienen lammen kaakkoispuolella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 17 m ja halssi suuntautuu lounaaseen. Vallin päällä kasvaa isoja kuusia ja haudan länsipuolella on avohakkuualue.

Nurmestonmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajan moreeniharjanteen länsirinteellä, tuoreehko kangas. Haudan halkaisija on 18 m ja halssi suuntautuu länteen (huom,s uunniteltu uusi tielinja kulkisi läheltä).

Ärmätinkangas P (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella soistuneella kankaalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 20 m ja halssi suuntautuu lounaaseen.

Lehtokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajan tasaisen sorakankaan törmän itäpuolella, kuivahkolla ja harvennetulla kankaalla. Haudan halkaisija on 21 m ja halssi suuntautuu itään.

Lehtokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä kuivahkolla kangassaarekkeella. Haudan halkaisija on 15 m ja halssi suuntautuu etelään.

Honkakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkaharjanteella, kuivalla kankaalla. Haudan halkaisija on 9 m ja halssi suuntautuu länteen.

Honkakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkaharjanteella, kuivalla kankaalla. Haudan halkaisija on 15 m ja halssi suuntautuu luoteeseen.

Tunkkari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Joen etelärannalla on jäiden osittain hajoama myllyränni pituus 6 m ja leveys noin 1 m. Koillispäässä on myllyn kiviperustuksen jäänteet. Kohde on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle

Honkakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsästysmajan pihan tuntumassa matalalla hiekkaharjanteella. Ns. tuplahauta, jonka halkaisija ulompi valli mukaan lukien on 31 m ja kuopan halkaisija 15 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu luoteeseen.

Kukkosen Hautamaa 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kukkosen Hautamaa 1:n tervahaudasta noin 25 m itään on tervapirtin pohja, josta on säilynyt kiukaan jäänteet (mitat 1,8 x 1,5 x 0,5 m) ja osia matalasta maaperustuksesta. Rakenteet ovat aluskasvillisuuden peittämiä. Kiukaan kohdalla humuksen alla on kumpu palaneita kiviä, hiiltä ja nokimaata.

Honkakangas 4 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Honkakangas 2:n tervahaudasta noin 20 m kaakkoon on tervapirtin pohja, josta on säilynyt kiukaan jäänteet (mitat n. 1,9 x 1,9 x 0,5 m) ja osia matalasta maaperustuksesta. Rakenteet ovat aluskasvillisuuden peittämiä. Kiukaan kohdalla humuksen alla on kumpu palaneita kiviä, hiiltä ja nokimaata.

Lammaspohja 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella kuivalla hiekkakankaalla on tervahauta, halkaisija 16 m, halssi suuntautuu itään. Tervahaudasta 40 m itään on toinen tervahauta (Lammaspohja 2).

Lammaspohja 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lammaspohja 1 tervahaudasta 40 m itään on toinen tervahauta, halkaisija 18 m, halssi suuntautuu itään. Tasainen kuiva hiekkakangas, harvennettua kasvatusmetsää.

Rasmuksen Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienen pohjamoreenia olevan kummun eteläisen törmän yläpuolella on iso tervahauta, halkaisija on 24 m ja kuopan syvyys yli 1,6 m, halssi suuntautuu länsilounaaseen. Kummun rinteellä on laajasti luolikoita.

Hietahaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella kuivalla hiekkakankaalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 16 m. Sortunut halssi suuntautuu itä/kaakkoon. Alue on avohakattu.

Kellonevankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella kuivalla hiekkakankaalla ja harjun sivuhaarassa on tervahauta, jonka halkaisija on 18 m, halssi suuntautuu länteen.

Kellonevankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kellonevankangas 1:n tervahaudasta noin 60 m kaakkoon, tien toisella puolella on toinen tervahauta. Sen halkaisija on 9 m ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Kellonevankangas 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohteen nro 21 Kellonevankangas 2 tervahaudasta noin 25 m itään on tervapirtin pohja, josta on säilynyt pienen kiukaan jäänteet (mitat 1,2 x 1,51 x 0,2 m) ja matala painanne, mitat noin 4 x 4 m. Rakenteet ovat aluskasvillisuuden peittämiä. Kiukaan kohdalla humuksen alla on kumpu palaneita kiviä, hiiltä ja nokimaata.

Korteniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienellä kummulla Kaihianojan länsipuolella on tervahauta, halkaisija 20 m, halssi suuntautuu koilliseen.

Korteniitunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisen kivisen kankaan etelärinteellä on tervahauta, halkaisija 16 m, halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Hautasalmi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Metsäautotien länsipuolella on tervahauta, halkaisija 20 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Haudan päällä kasvaa pääosin isoja koivuja, tuorehko kangas.

Rimpinevankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta, halkaisija 19 m, halssi suuntautuu länteen.

Iso Rimpisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienen kumpareen länsilaidalla on tervahauta,
halkaisija 17 m, halssi suuntautuu länteen.

Hirsisalmi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Moreeniharjanteen laella on tervahauta, jonka halkaisija on 22 m ja halssi suuntautuu koilliseen. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä lehtipuita ja kuusia. Tuorehko kangas ja haapapuut viittaavat vanhaan kaskimaahan.

Haaskabergen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on vanha peltotilkku, jota osin ympäröi kiviaita. Aita ei ole yhtenäinen, vaan siinä on aukkoja. Aita ei ole huolellisesti ladottu. Voimajohtolinjan pylvään itäpuolelta alkaa linja alla kulkeva kiviaita, jatkuen 20 metriä itään. Sen itäpään pohjoispuolella on huolellisemmin ladottu kivirivi, edellisen pohjoispäästä seitsemän metriä pohjoiseen alkaen, josta noin 12 metriä pohjoiseen linja-aukon reunaan. Sen länsipuolella on aukean reunassa pieni aidanpätkä. Maaperä alueella on kivinen, mutta kivirivien välinen alue lähes kivetön.

Houraatinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harjanteen laella, hiekkamaassa (vanha dyyni) on matala tervahauta, halkaisijaltaan 10 metriä. Tervahauta on voimajohtolinjan reunan tuntumassa.

Tunkkari (1000036898) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Joen etelärannalla on jäiden osittain hajoama myllyränni pituus 6 m ja leveys noin 1 m. Koillispäässä on myllyn kiviperustuksen jäänteet. Kohde on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle.

Korkeakallio itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Korkeakallion itäpuolella hiekkaisella tasanteella on iso tervahauta, halkaisija 23 m, halssi suuntautuu itään.

Perkkiönkallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Soraharjanteen koillislaidalla on tervahauta, halkaisija 17 m, halssi suuntautuu koilliseen.

Puukallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkatasanteella teollisuusrakennuksen piha-alueella. Halkaisija on 20 m, halssi suuntautuu koilliseen. Kohde on eri-ikäisen puuston peittämä. Kohde on merkitty myös peruskartalle.

Ruikkurannankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee välittömästi metsäautotien eteläpuolella jyrkästi etelään laskevassa rinteessä. Tielinja leikkaa tervahaudan pohjoisreunaa. Haudan koko läpimitta on noin 20 metriä. Halssi on haudan lounaisreunalla. Haudan päältä on puusto raivattu.

Mallinsalmi 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Laajalla tasaisella pohjamoreenialueella, metsäautotien pohjoispuolella sijaitsee tervapirtin kiuas (kohteen 30 Mallinsalmi 2 tervahaudasta n. 25 m kaakkoon), jonka mitat ovat 2,5 x 2,5 m ja korkeus 0,7 m. Pinnalla on näkyvissä palaneita kiviä, kiukaan ympärillä havaittiin kairauksissa selkeästi nokimaata. Tuorehko kangas, nuorta kasvatusmetsää.

Mallinsalmi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laajalla tasaisella pohjamoreenialueella, metsäautotien pohjoispuolella on tervahauta (kohteen 29 Mallinsalmi 1 tervapirtin kiukaasta n. 25 m luoteeseen), haudan halkaisija on 19 m ja halssi suuntautuu lounaaseen. Tuorehko kangas, nuorta kasvatusmetsää.

Hautakangas 1 (1000037053) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Moreenisaarekkeen laella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 15 m. Halssi suuntautuu lounaaseen. Haudan päällä kasvaa joitakin nuoria mäntyjä, aluskasvillisuutena heinää. Kuivahko kivikkoinen kangas, heinä viittaa vanhaan kaskimaahan

Historiallinen; Moreenisaarekkeen laella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija 22 m ja halssi suuntautuu etelälounaaseen. Tervahaudan päällä kasvaa haapoja ja koivuja, aluskasvillisuus heinää. Kuivahko kangas, haavat ja heinä viittaavat vanhaan kaskimaahan

Hautakangas 3 (1000037055) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Moreenisaarekkeen laella, 30 m etelälounaaseen kohteen Hautakangas 2 tervahaudasta o sijaitsee kaksi tervapirtin kiuasta, joiden mitat ovat 2 x 1,9 x 0, 5 m ja 1,8 x 1,7 x 0,5 m. Kiukaiden välinen etäisyys on 7 m. Merkkejä perustuksesta ei havaittu. Kuivahko kangas, harvennettua männikköä.

Umpimaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella pohjamoreeniselänteellä on tervahauta, halkaisija on 16 m, halssi suuntautuu eteläkaakkoon. Haudan päällä kasvaa varttuneita havupuita. Tuoreehko kivinen kangas.

Kannisto itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella soraharjanteella on tervahauta, jonka halkaisija 13 m. Halssi on sortunut, mutta se on ollut todennäköisesti etelälounaaseen. Haudan päällä kasvaa varttuneita havupuita.

Vinkkelikangas 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kivikkoisella moreenitasanteella, kohteesta Vinkkelikangas 2 tervahauta noin 18 m kaakkoon on tervapirtin kiuas mitat 1,9 x 1,8 x 0, 5 m; humuksen alla on palaneita kiviä ja nokimaata; merkkejä pirtin perustuksesta ei havaittu. Kuivahko kangas, nuorta männikköä.

Vinkkelikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivikkoisella moreenitasanteella, kohteesta Vinkkelikangas 1 tervapirtin jäännös noin 18 m luoteeseen on tervahauta, halkaisija 19 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Kuivahko kangas, nuorta sekametsää.

Vinkkelikangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivikkoisella moreenitasanteella, kohteesta Vinkkelikangas 2 tervahauta noin 320 m luoteeseen sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 21 m ja halssi suuntautuu lounaaseen. Kuivahko kangas, varttunutta harvennettua mäntymetsää.

Liisan Antin Hautakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivikkoisen kankaan reunalla Kato-ojan länsipuolella on tervahauta, halkaisija 16 m, halssi suuntautuu itään. Kuivahko kangas, nuorta sekametsää.

Liisan Antin Hautakangas 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Matalalla soratasanteella Kato-ojan länsipuolella, kohteen Antin Liisan Hautakangas 1 tervahaudasta noin 30 m etelään, on tervapirtin kiuas, mitat 2,1 x 1,8 x 0,5 m. Kohde on humuksen ja aluskasvillisuuden peittämä, humuksen alla on palaneita kiviä ja nokimaata.

Hanhela (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kaustisen Hanhikosken kylässä lähellä kylän asutusta ja viljelymaisemaa. Haudan lähimpäristö on kuusivaltaista sekametsää ja puusto on melko vanhaa. Tervahauta sijaitsee loivassa rinteessä ja sen halssi ja valtaosa vallista on ladottu luonnonkivistä. Tervahaudan halkaisija on 22 metriä. Halssi suuntautuu länteen ja sen pituus on pidemmältä reunalta 5,5 metriä.

Salon Antin kangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Salon Antin kankaan korkeimmalla kohdalla mäen kumpareella. Kyseessä on korkea ja kivikkoinen mäki, jonka puusto on pääosin vanhaa mäntymetsää. Kohteessa on soikea pohjois-etelä suuntainen kiviröykkiö, joka on läpimitaltaan noin 5x3,5 metriä. Keskellä röykkiötä on kuoppa. Röykkiön kaakkois- etelä- ja lounaispuolella on kaareva pirunpelto, johon on raivattu seitsemän kuoppaa, joiden läpimitta vaihtelee 1-2,5 metrin välillä. Niiden etäisyys röykkiöön on 15-20 metriä. Suurin rakenteista muistuttaa keskuskuopallista röykkiötä.

Björnes (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Björneksen kivikkoisen mäen itärinteessä Lippuksen metsäautotien länsipuolella ja Karsobackan tieltä tulevan metsäpolun pohjoispuolella. Kohteessa on noin 35 metriä pitkä ja 3-5 metriä leveä, lähes itä-länsisuuntainen kiviaita. Kiviaidan länsipäässä on noin 5x5 metrin läpimittainen kivirakenne. Rakenteen länsipuolella on mahdollinen rakennuksen perustus, läpimitta n. 3 metriä. Lumipeite ja lumisade vaikeuttivat havaintojen tekemistä. Kiviaidan itäpäästä noin 25 metriä kaakkoon sijaitsee kaivon jäänteet. Kaivon läpimitta on rakenteen ulkoreunoista noin 2,5x2,5 metriä ja muoto pyöreä. Sekä kiviaita, että kaivo näkyvät hyvin rinnevarjostuskartassa.

Kuustonkorpi (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee noin 300 metriä Lestijoen länsipuolella hyvin kivikkoisen mäen korkeimmalla kohdalla kalliolla, mäen kaakkoisosassa. Aikoinaan se on näkynyt kauaksi ympäristöönsä. Röykkiö on muodoltaan soikea, läpimitaltaan noin 14x7 metriä ja luode-kaakko suuntainen. Röykiön luoteispäädyssä on noin 3 metrin läpimittainen kuoppa, joka ulottuu maahan asti. Samoin kaakkoispäässä on kaksi pienempää kuoppaa. Röykkiö on luoteispäästä hieman leveämpi kuin kaakkoispäästä. Kyseessä on todennäköisesti vanhemman pronssikauden hautaröykkiö.Ulkonäöltään se muistuttaa Kruunupyyn Storgranön hautaröykkiötä.

Suikkola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee Himangantien itäpuolella, Lestijoesta noin 600 metriä itään. Asumuspainanne on rakennettu itä-kaakkoon laskevaan kivikkoiseen mäenrinteeseen niin, että sen pitkä itävalli koostuu rinteestä laivetuista sorasta ja kivistä, jolloin pohja on saatu suhteellisen tasaiseksi. Painanne on kooltaan hyvin suuri 21x7 metriä ja muodoltaan soikea. Suunta on pohjois-etelä. Painanteen eteläpää on avoin, muuten sitä ympäröi vahvat kivivallit. Kohde muistuttaa paljon jätinkirkkoa, mutta toisaalta se on kaivettu selkeästi maanpintaa syvemmälle. Painanne näkyy selvästi Lidar-kartassa.

Vesi-Honkilampi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee hyvin kivikkoisen kankaan laella Vesi-Honkilammen eteläpuolella. Mäellä kasvaa hyvin tiheää nuorta männikköä. Kohteessa on asumuspainanne, jonka läpimitta on noin 5x6 metriä. Asumuspainannetta ympäröi vahvat kivivallit ja sen luoteispää on avoin. Luoteispäähän painanteen ulkopuolelle on raivattu suhteellisen tasainen piha-alue, jonka läpimitta on noin 7x4 metriä, suunta luode-kaakko. Kyseessä voi olla myös kaksiosainen paritalo Asumuspainanteen kaakkoispäädyssä ympärysvallissa on kolmen metrin läpimittainen röykkiö. Tästä muutama metri etelään on mahdollisesti toinen saman kokoinen, isoista kivistä kasattu röykkiö.
Asumuspainanteesta noin 20 metriä lounaaseen sijaitsee jätinkirkkomainen kivirakenne. kts. alakohde.
Vuoden 2023 inventoinnissa kartoitettiin lisäksi muutama mahdollinen röykkiö ja yksi rakkakuoppa alakohteiksi. Kohde vaikuttaa aikanaan vaurioituneen metsätöissä.

Korkialehto (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee pienessä pirunpellossa Korkialehto -nimisen mäen laella Konttiharjun metsäautotien länsipuolella. Kivikossa on kolme pirunpeltoon raivattua kaksiosaista kuopannetta noin 10 metrin päässä toisistaan. Kaikki kolme rakennetta ovat samankaltaisia; niiden koko on noin 4x2,5 metriä, muoto soikea, suunta itä länsi. Rakenteet vaikuttavat koostuvan kahdesta osasta, "huoneesta".

Ristineva NE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kivikkoisella kankaalla Ristinevan koillispuolella, noin 400 metriä Kruunupyyn rajasta. Paikalla on iso tervauta, läpimitta noin 20 metriä. Tervahauta on laakea ja sen itäreunassa oleva halssi on hyvin säilynyt.

Kerisalo NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanteet sijaitsevat hyvin kivikkoisen kuivan kankaan kaakkoisrinteessä muodostaen luode-kaakko suuntaisen rivin. Painanteiden välisessä reunavallissa on matalampi kohta, ikään kuin kulkuaukko kahden asumuksen välillä. Kysymyksessä on mahdollisesti paritalotyyppinen rakenne. Paritalon luoteisosa on mitoiltaan 12x7 m ja kaakkoisosa 7x7 m ja reunavallit ovat vahvat. Kankaalla on tehty avohakkuu ja maanmuokkaus, joka on vahingoittanut asumuspainanteita. Niiden yli kulkee äestysurat, joissa on näkyvissä siellä täällä kvartsi-iskoksia. Paritalon kaakkois-itä puolella on hyvin säilynyt pienehkö tervahauta. (kts. alakohde). On mahdollista, että tervahauta on tehty asumuspainanteeseen, jolloin paikalla oli alun perin kolmen asumuksen rivi. Sekä asumuspainanteet että tervahauta näkyvät hyvin vinovalovarjoste kartassa.
Vuoden 2022 tarkastuksessa havaittiin tästä noin 50 metriä kaakkoon kolmas asumuspainanne äestetyn hakkuuaukean reunassa (alakohde). Äestysurat kulkevat välittömästi asumuspainanteen eteläpuolelta ja niissä on näkyvissä kvartsi-iskoksia. Asumuspainanteen pohjoisessa reunavallissa on merkkejä vanhemmasta maanmuokkauksesta. Asumuspainanne on pyöreä ja läpimitaltaan noin 10 metriä. Painannetta ympäröi vahvat reunavallit ja sen päällä kasvaa tiheästi nuorta männikköä.

Someroharju (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanteet sijaitsevat tasaisella hiekkakankaalla Someroharjun yli kulkevan metsäautotien länsipuolella. Painanteet näkyvät hyvin lidarkartalla. Paikalla on ainakin kolmen asumuspainanteen rypäs. Kaksi asumuspainanteista muodostaa yhdessä lähes itä-länsisuuntaisen ”paritalon”, jonka koko on noin 15x7 metriä. Välittömästi läntisemmän asumuspainanteen eteläpuolella on kolmas asumuspainanne, jonka koko on noin 8x8 metriä. Sen itäpuolella on mahdollisesti neljäs asumuspainanne, joka on kuitenkin epäselvä. Kyseessä saattaa olla myös jonkinlainen piha-alue tai työskentelyalue. Asumuspainanteiden yli on ajettu metsäkoneella ja niiden pinta on monin paikoin rikkoutunut. Asumuspainanteet sijaitsevat Lehdonpalon asumuspainnanekylästä noin 400 metriä luoteeseen. Ne ovat osa Miekkaarojen-Pahanportaanrämeen-Lehdonpalon laajaa asumuspainannealuetta

Korteojankangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee hiekkakankaalla Kajaanintieltä Honkiperälle ja Lehdonjärvelle kulkevan metsäautotien länsipuolella. Asumuspainanne on soikea ja 7x4 metriä läpimitaltaan. Painanne on lounas-koillis suuntainen. Kummassakin päädyssä on pitkänomainen, käytävämäinen kulkuaukko. Koillinen kulkuaukko johtaa pienempään noin 3x2 metriä läpimitaltaan olevaan painanteeseen.

Korteojankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hietakankaalla Korteojankangas 1 asumuspainanteesta noin 300 metriä lounaaseen. Tervahaudan koko on 8x8 metriä ja se on osittain tuhoutunut maanmuokkauksessa.

Välikangas (1000038348) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan itärinteessä Pikku-Ristinevan länsireunalla. Tervahaudan halkaisija on noin 17 m ja kuopan halkaisija noin 10 m. Halssi on suunnattu itään.

Kåtölandet (Kivirakenteet)
Ei määritelty; Röykkiö sijaitsee kalliolla Kålanviksjön venesatamasta noin 550 metriä lounaaseen. Röykkiön koko on 4x2 metriä, matala ja muoto soikea. Röykkiön reunoilla on isompia kiviä ja keskellä pienempiä. Päädyissä on isoimmat kivet.

Brunnilandet (Kivirakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee röykkiökohteesta Kåtölandet noin 250 metriä luoteeseen kivikkoisen mäen laella olevassa pirunpellossa. Kivikkoon on raivattu kolme 2-3 metriä läpimitaltaan olevaa kuoppaa mäen eteläosaan.

Kuitusenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Räyringissä Porasenjoen ja Pitkäkoskentien itäpuolella. Tervahauta on pyöreä ja läpimitaltaan noin 9 metriä. Halssi on haudan länsireunassa ja se on osittain tuhoutunut maanmuokkauksessa.

Pirunpäärymaa (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Pirunpäärymaa on korkeahko kivikkoinen mäki, jonka laki on ns. pirunpeltoa. Mäen korkeimmalla kohdalla itä-länsisuuntaisella harjanteella on kivikkoon raivattu kolme isoa rakkakuoppaa, Kuoppa 1 (pääkohde) on soikea painanne, jonka läpimitta noin 6x4 metriä. Rakenne muistuttaa asumuspainannetta, mutta on raivattu pirunpeltoon. Rakenteen suunta on lounas-koillinen ja sen lounaispäätyyn on raivattu kulkuaukko/eteinen. Noin 10 metriä asumuksen länsipuolella on pienempi rakkakuoppa, läpimitta noin 2x1 metriä. Kuoppa 2 (alakohde) sijaitsee tästä noin 40 metriä länsiluoteeseen. Se on läpimitaltaan 3x2 metriä ja raivattu myös pirunpeltoon. Rakenne on pohjois-etelä -suuntainen ja sen pohjoispäädyssä on kulkuaukko/eteinen. Noin 15 metriä länsiluoteeseen tästä sijaitsee Kuoppa 3 (alakohde). Rakenne on niinikään raivattu pirunpeltoon ja sen läpimitta on noin 6x4 metriä. Kaakkoispäädyssä erottuu mahdollinen kulkuaukko.
Kuopat 1-3 muistuttavat asumuspainanteita, mutta ne on raivattu pirunpeltoon. Mahdollisesti kivikkoon raivattuja tilapäisasumuksen pohjia myöhempien tomtning-rakenteiden tapaan? Näiden jäänteiden läheisyydessä useita pienempiä rakkakuoppia.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Paikalta kartoitettiin kolme pienempää rakkakuoppaa, jotka on merkitty alakohteiksi (rakkakuopat 4-6).

Isoharju (1000039023) (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kivikkoisen mäenharjanteen laella on pieni asumuspainanne tai kotapohja, läpimitta noin 4 metriä. Painanteen pohjois ja itäpuolella on moderneja kaivelun jälkiä ja sen vierestä on ajettu metsäkoneella. Painanteesta nojn 100 metriä kaakkoon saman harjanteen kaakkoisosassa on kaksi pirunpeltoon raivattua painannetta. (kts. alakohteet). Painanne 1 on läpimitaltaan noin 4x4 metriä. Sen sisällä kasvillisuus poikkeaa ympäristöstä. Painanne 2 on saman kokoinen ja sijaitsee edellisestä noin 15 metriä kaakkoon. Rakenne on matala ja lähes nelisivuinen. Painanteet muistuttavat asumuspainanteita, mutta ne on raivattu pirunpeltoon.

Iso Koirakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Iso-Koirakankaan eteläosassa moreenimaalla, aivan retkeilyreitin vierellä, sen länsipuolella. Länsipuolella virtaavaan Koirajokeen on matkaa 630 metriä. Tuoreella, kivikkoisella ja kuoppaisella kankaalla kasvava mäntyvaltainen puusto on yli 100 vuotiasta. Aluskasvillisuus koostuu sammalista ja varpukasveista. Tervahauta erottuu maastossa selkeästi. Haudan etelälounaaseen suuntaava halssiaukko erottuu noin 2,5 metriä pitkänä ja 1,2 metriä leveänä kaivantona. Tervahaudan halkaisija on noin 7,5 metriä ja syvyys noin 1,4 metriä. Reunojen/vallien leveys on noin 2 metriä. Haudan päällä kasvaa koivuja ja sen päälle on kaatunut iäkäs koivu, joka näyttää kasvaneen juuri haudan reunojen ulkopuolelle.

Koirakoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee moreenimaalla retkeilyreitistä noin 20 metriä länteen Koirajokeen viettävässä rinteessä Koirakosken itäpuolella. Tuoreella kankaalla kasvava koivu- ja kuusivaltainen puusto on iäkästä, lähes 200-vuotiasta. Paikalla on syvä maljamainen tervahauta, jonka halssiaukko suuntaa alarinteeseen eli lounaaseen. Tervahaudan halkaisija on noin 7,2 metriä ja haudan syvyys noin metri. Halssiaukko erottuu noin 3,7 metriä pitkänä, 1,3 metriä leveänä kaivantona, ja haudan reunalla sen syvyys on 1,5 metriä. Ainakin neljä iäkästä kuusta ja yksi kelottunut koivu sijaitsee haudan pohjoisreunan päällä. Eteläreunan päällä on muurahaispesä ja haudan päälle kaatunut puu. Ilmanottoaukko on nähtävissä aikankin halssin länsipuolella.

Topparbacka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Rakennuksen perusta sijaitsee Topparbackan länsirinteessä kivikkoisessa maastossa. Alueella kasvaa tiheää kuusivaltaista metsää. Paikalla on todennäköisesti asuinrakennuksen perusta jonka läpimitta on noin 5 metriä. Rakenteet ovat osittain sortuneet ja ne ovat paksun sammalkerroksen peitossa. Topparbackan lähiympäristössä on runsaasti asutushistoriallisia jäänteitä kuten kiviaitoja (Toparbackenin kohteet) sekä sotilastorpan jäänteet 1700-luvulta (Ratomossen).

Uusilampi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hietakankaalla noin 170m Uusilammesta länteen. Tervahaudan läpimitta on noin 10 metriä ja halssi on haudan luoteisreunassa.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Yritys (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikalla on vanha pihapiiri, josta tosin lounainen osa lienee jäänyt Ullavantien oikaisun alle. Paikalla on ollut torppa kun 1846 pitäjänkartta on laadittu, ja talo vielä vuoden 1952 peruskartan laatimisen aikaan. Kohteesta tavattiin asuinrakennuksen perustukset uunin jäännöksineen, kolme varmaa muuta rakennuksen perustusta tai pohjaa, kaksi epävarmaa rakennuksen pohjaa (mutta selkeästi jotakin rakennetta), yksi mahdollinen kiuas, kaksi kivivallia, jotka voivat olla romahtaneen kiviaidan jäännöksiä tai jonkin jykevärakenteisen rakennuksen, kuten navetan jäännökset, sekä lisäksi kaksi viljelyraunioiksi tulkittua pientä röykkiötä, kuin myös yksi rajamerkki nykyisten tonttirajojen kulmassa.

Valkiajärvi (1000039258) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Valkiajärven itäpuolella tiheää kuusivaltaista metsää kasvavassa mäenrinteessä. Tervahauta on läpimitaltaan noin 11 metriä ja noin 2 metriä syvä. Halssi sijaitsee haudan lounaisreunalla ja on pituudeltaan noin 7 metriä ja leveydeltään noin 2,5 metriä. Haudan päällä kasvaa tiheästi kuusta ja haapaa ja sen ympärillä on paljon kaivelun jälkiä.

Sammalharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsäautotien koillispuolella tiheässä kuusivaltaisessa metsässä. Tervahaudan läpimitta on noin 9 metriä ja syvyys noin 1,5 metriä. Halssi sijaitsee haudan koillisreunassa.

Korpi (1000039295) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Iso ja syvä asumuspainanne kivikkoisen mäen rinteessä. Painanne on läpimitaltaan 15x9 metriä ja luode-kaakko -suuntainen. Painanteen ympärysvallit ovat hyvin vahvat, läntinen reunavalli on hieman pitempi kuin itäinen. Luoteispääty on avoin, sieltä reunavalli puuttuu. Painanne on raivattu itään laskevaan rinteeseen, jolloin länsisivu on ollut hieman korkeammalla kuin itäsivu. kuopasta tullut maa-aines ja kivet on nostettu valliksi itäreunalle, jolloin korkeusero asumuspainanteessa on tasoittunut. Painanteessa huuhtoutumiskerroksen paksuus on noin 13 cm ja sen alla on punaruskea rikastumiskerros.

Miilukangas (1000039296) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, läpimitta noin 10x10 metriä, halssi lounaaseen. Sijaitsee aivan Kuhalammin metsäautotien länsipuolella, länteen viettävässä rinteessä. Tervahaudasta noin 50-70 metriä pohjoiseen on havaittu myöhemmin Lidark tervahaudat ja hiilimiilut aineistosta kaksi pienempää mahdollista tervahautaa, jotka on merkitty alakohteiksi. Haudat vaativat maastotarkastuksen.

Hevoskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harjun keskiosassa kuivahkolla mäntykankaalla. Haudan läpimitta ulompi valli mukaan lukien on 20 metriä, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus 4 m ja syvyys 1,7 m. Vallin päällä kasvaa isoja mäntyjä, kuopassa katajaa.

Junkisuonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeella suoalueen keskellä loivalla lounaisrinteellä. Ilmeisesti tuplahauta; läpimitta ulompi valli mukaan lukien n. 20 m, kuopan läpimitta n. 8 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus n. 6 m.
Kohde tarkistettiin ja merkattiin nauhoilla vuonna 2022 ennen hakkuita. Runsas lumi vaikeutti havaintojen tekemistä, mutta kohde vaikutti olevan ennallaan. Haudan läheisyydessä on erilaisia kaivantoja, joista osa saattaa liittyä tervan polttoon.

Ketunpylväänhauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kuivahkolla tasaisella kankaalla. Ilmeisesti tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 13 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 6 m ja syvyys 1,7 m, sortunut. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä ja nuoria koivuja.
Kohde tarkastettiin vuoden 2022 inventoinnin yhteydessä. Maastossa todettiin, että kohde on muinaisjäännösrekisterin kuvauksen mukainen.

Vahinkokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajalla hiekkatasanteella Salmelanharjun lounaispuolella, kuivahkon mäntykankaan loivalla rinteellä. Haudan läpimitta on valli mukaanlukien 11 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 5 m ja syvyys 2,0 m. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä, osa puista on kaatunut.

Myllykangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee vanhan hiekkakuopan koillispuolella; läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 9 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus 3 m ja syvyys 2,8 m. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä ja kuusia. Haudan lounaislaidalla on kaivettu hiekkakuopan reunalta iso pesäluola haudan alle.

Siloistenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kuivahkolla kankaalla. Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 17 m, kuopan halkaisija 13 m ja syvyys 1,9 metriä. Haudan päällä kasvaa isoja koivuja ja runsaasti lehtipuutaimia.

Haukeisten Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on iso tervahauta, jolla on kolme vallia; halkaisijat 24 m, 20 m ja 14 m. Kuopan läpimitta on 12 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 6 m ja syvyys 2,2 m. Vallin päällä kasvaa nuorta puustoa, kuoppa on heinän peittämä.

Rikkisenlampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan laella. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaanlukien 22 m, sisempi valli mukaan lukien 17 m, kuopanhalkaisija on 10 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suutautuu lounaaseen, pituus 4 m ja syvyys 1,7 m. Haudan päällä kasvaa haapoja. Tervahaudasta 30 m pohjoisluoteeseen sijaitsee tervapirtinjäännökset (kts. alakohde Rikkisenlampi 2).

Koskenkangas (1000039318) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee koillisrinteessä. Läpimitta valli mukaan lukien 9 m, kuopan läpimitta 5 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus 1,7 m ja syvyys 1,3 m. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Linjaharju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harjanteen laella, läpimitta valli mukaan lukien 18 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 3 m ja syvyys 2,2 m. Haudan päällä kasvaa muutama nuori puu. Tervahaudasta 30 m lounaaseen sijaitsee Linjaharju 2 tervapirtin jäänteet (kts. alakohteet).

Lieska (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Räyringissä, noin 1,5 km lounaaseen Räyringin järvestä, pienellä mäenkumpareella. Tervahaudan kuopan koko on noin 5 metriä, ja koko haudan läpimitta noin 16 metriä. Halssi on haudan itäreunassa ja sen pituus on 6 metriä.

Kuusikangas (1000039418) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pellonreunassa ja aivan tien vieressä. Sen päällä kasvaa tiheä puusto. Haudan kuopan läpimitta on noin 6 metriä ja koko haudan läpimitta noin 13 metriä. Halssirakenne haudan länsireunalla on ladottu kivistä ja on hyvin säilynyt.

Mutinpalo (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee vanhaa kuusivaltaista metsää kasvavalla mäen rinteellä. Painanteen läpimitta on noin 10x8 metriä, se on muodoltaan soikea ja lähes luode-kaakko -suuntainen. Käytävämäinen kulkuaukko erottuu painanteen kaakkoisreunassa.

Linjaharju 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harjanteen laella aivan metsätien eteläpuolella. Ilmeisesti tuplahauta, läpimitta valli mukaan lukien 18 m, kuopan läpimitta 8 m ja syvyys 1,3 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 6 m ja syvyys 2,0 m, osittain sortunut. Haudan päällä kasvaa tiheää nuorta puustoa.

Linjaharju 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harjanteen laella. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 21 m, sisempi valli mukaan lukien 17 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 7 m ja syvyys 2,5 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä havu- ja lehtipuita. Kohteesta 25 m luoteeseen on pieni sorakuoppa ja maakasoja. Tervahaudasta 20-25 m kaakkoon sijaitsee Linjaharju 5, tervapirtin jäännökset. (kts alakohde Linjaharju 5).

Pesänevankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen länsirinteellä. Läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,2 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 3 m ja syvyys 2,5 m. Haudan päällä kasvaa tiheää sekapuustoa. Tervahaudasta 20 m lounaaseen sijaitsee Pesänevankangas 2, tervapirtin jäännökset (kts. alakohde Pesänevankangas 2).

Saukkolamminneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen läntisellä alarinteellä suon reunalla. Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 17 m, kuopan läpimitta 11 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 4 m ja syvyys 2,0 m. Haudan päällä kasvaa kuusia, koivuja ja isoja mäntyjä.

Isokangas 1 (1000039445) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan laella. Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 18 m, kuopan läpimitta 13 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 7 m ja syvyys 1,6 m, sortunut. Haudan itäreuna on hieman vaurioitunut maanmuokkauksessa.

Talaskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla kankaalla suon reunalla. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 21 m, sisempi valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 5 m ja syvyys 2,1 m. Haudan päällä kasvaa nuoria lehtipuita, kuoppa on saniaisten ja ketokasvien peittämä.

Valvatinkangas 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella kankaalla Iso-Valvatin järvestä n. 600 m kaakkoon, peuranpolun vaellusreitin itäpuolella. Paikalla on 6x5 m läpimittainen ja 1,5 m syvä kuoppa, jota ympäröi n. 0,5 m korkea valli, kokonaishalkaisija on 10 m. Eteläreunalla vallissa on n. 2 m leveä aukko, jossa n. 4 m pitkä ramppi johtaa kuopan pohjaan. Kuopan takaosassa on uunin/tulisijan jäänteet, mitat n. 2x2 m ja korkeus 0,9 m. Kohteesta 10 m itään on maakuoppa, mitat 2,5x2,2 m, syvyys 1,5 m. Kyseessä on ilmeisesti maakellari, joka lienee iältään nuorempi kuin piilopirtin jäänteet.

Tuohilamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen rinteellä. Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 12 m, kuopan läpimitta 7 m ja syvyys 0,7 m. Halssi on sortunut, pituus 2,5 m. Haudan päällä kasvaa nuoria lehtipuita.

Mäyräaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisella kankaalla soiden keskellä. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 20 m, kuopan läpimitta 12 m ja syvyys 1,5 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 6 m ja syvyys 2,1 m. Haudan päällä kasvaa nuoria mäntyjä. Haudasta 18 m koilliseen sijaitsee tervapirtin jäänteet (Mäyräaho 2, kts. alakohde)

Puuroniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla kivikkoisella kankaalla soiden keskellä. Haudan läpimitta on valli mukaan lukien 16 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 6 m ja syvyys 1,2 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä mäntyjä.

Pylväsahonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla kankaalla Jängänjärven pohjoispään koillispuolella. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 18 m, sisempi valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 5 m ja syvyys 2,2 m.

Piilikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soiden ympäröimän kankaan länsirinteellä. Haudan läpimitta on valli mukaan lukien 17 m, kuopan läimitta 11 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 7 m ja syvyys 1,7 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa nuoria kuusia ja mäntyjä.

Piilikangas 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviröykkiöt sijaitsevat soiden ympäröimän kankaan länsirinteellä. Paikalla on 25x15 metrin kokoisella alueella neljä kiviröykkiötä. Röykkiöiden läpimitta on 2-3 m ja korkeus 0,3-0,5 m. röykkiöiden muoto on pyöreä ja soikea, ilmeisesti kahden yli on ajettu koneella. Kyseessä on todennäköisesti viljelysröykkiöt.

Haasioaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soiden ympäröimän kankaan loivalla lounaisrinteellä aivan metsätien vieressä. Haudan läpimitta on valli mukaan lukien 11 m, kuopan läpimitta 8 m ja syvyys 1,2 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 5 m ja syvyys 1,9 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä lehtipuita.

Pieleskangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soiden ympäröimän kankaan laella. Iso hauta, jolla on kolme vallia; läpimitat 22 m, 17 m ja 13 m. Kuopan läpimitta on 10 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 4 m ja syvyys 1,9 m. Vallin päällä kasvaa nuoria kuusia ja mäntyjä. Tervahaudasta 20 m koilliseen sijaitsee tervapirtinjäänteet. (kts alakohteet, Pieleskangas 2).
Tervahaudan länsipuolella on suoritettu kivi- ja maa-aineksen ottoa vuosikymmeniä sitten, mutta tervahauta on hyvin säilynyt.

Myllykangas 1 (1000039463) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkatasanteen länsireunalla. Haudan läpimitta on valli mukaan lukien 17 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 1,0 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 6 m ja syvyys 2,1 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa isoja lehtipuita. Tervahaudasta 30 m koilliseen sijaitsee miilu (kts. alakohteet, Myllykangas 2).

Rintinkangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Rintinkankaan jyrkän koillisrinteen yläosassa. Rinteen puolella on n. 4,5x5 m kokoinen ja takaosastaan n. 1,5 m syvä kuoppa. Kuopan ympärillä on n. 0,5 m korkea valli. Rakenteen kokonaismitat ovat 8x7 m. Alarinteen suuntaan on noin metrin levyinen kulkuaukko. Kairalla havaittiin vaakahirsiä takaseinämässä. Kyseessä on hyvin todennäköisesti piilopirtin jäänteet.

Ristisaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkonevan Ristisaarella Perhonjoen ja Kokkolantien välissä. Kokkonevalla käytiin Suomen sodan aikaan 11.7.1808 ns. Kokkonevan taistelu, jossa vastakkain olivat Ruotsi-Suomen ja venäjän armeijoiden joukot. Ristisaarella sijaitsee Kokkonevan taistelussa kaatuneen vänrikki Bror Schönemanin hauta. Hän kuoli saatuaan luodin rintaansa tähystäessään vihollista. Schöneman haudattiin kaatumapaikalleen. Paikka Ristisaari on saanut nimensä haudalle pystytetystä puurististä, joka vuonna 1881 muutettiin rautaristiksi. Paikalla on myös K.H.Renlundin museon pystyttämä opastaulu.

Ploomukorpi (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee kivikkoisella tiheää kuusivaltaista metsää kasvavalla mäenharjanteella. Röykkiö on läpimitaltaan n. 6 m ja korkeudeltaan n. 50-70 cm. Röykkiö on sammaloitunut ja sen keskellä on noin puolen metrin läpimittainen kuoppa.

Lammasjyrkänkangas (Kivirakenteet)
Varhaismetallikautinen; Röykkiö sijaitsee kivikkoisen korkean mäenharjanteen koillisosassa. Kyseessä on ns. pitkäröykkiö. Röykkiö on lähes luode-kaakko suuntainen ja pituudeltaan n. 12 m ja leveydeltään n. 3 m. Röykkiön kaakkoispäädyssä on metrin korkuinen kiinteä maakivi. Kaakkoispäätyä on kaiveltu kiven vierestä. Röykkiö on sammaloitunut.

Laiskunharju (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kivikkoisen mäen huipulla korkeimmalla kohdalla on kuusi rakkakuoppaa pirunpellossa. Kuoppien läpimitta on 2-4 metriä. Kohteessa on myös moderneja kaivelun ja rakentamisen jälkiä.
Vuoden 2023 inventoinnissa rakkakuopat kartoitettiin tarkemmin ja niille annettiin omat koordinaatit. Suurin kaakkoisreunan kuoppa merkittiin pääkohteeksi muut (rakkakuopat 2-6) alakohteiksi.

Hama (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee hyvin kivikkoisen harjanteen kaakkoisosassa pirunpellossa, Haman metsäautotien lounaispuolella. Paikalla on kaksi kivikkoon raivattua painannetta päädyt vastakkain (pääkohde). Painanteet ovat soikeita ja sijaitsevat luode-kaakko suunnassa. Kummankin koko on noin 4x3 metriä ja niitä ympäröi matalat kivivallit. Koko rakennelman läpimitta vallit mukaan lukien on n. 10x6m. Painanteet näyttävät pieniltä asumuspainanteilta, mutta ne on raivattu kivikkoon. Mahdollisesti tilapäisasumusten pohjia?
Kohteesta n. 30 m luoteeseen sijaitsee kolmas saman kokoinen kivikkoon raivattu painanne, mitat 4x3m ja n. 40 m kaakkoon kivikkoon kaivettu kuoppa, mitat 2x1m. (kts alakohteet). Molemmat sammaloituneita.

Lähdeniittukangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee kivikkosella mäenrinteellä. Kohteessa on kolme kivikkoon raivattua kuoppaa. Suurin niistä muistuttaa asumuspainannetta, se on muodoltaan soikea ja läpimitaltaan n. 6x4 metriä. Sitä ympäröi matalat kivivallit. Painanteen läpi on ajettu metsäkoneella. Painanteen pohjoispuolella n. 10 metrin päässä on kaksi rakkakuoppaa vierekkäin, kummankin läpimitta on n. 3 metriä. Kuoppien ja painanteen väliin jää melko tasainen alue, mahdollisesti raivattu.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Kaksi pienempää kuoppaa merkattiin omiksi alakohteikseen.

Taipalharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella hiekkakankaalla Köyhänjoentien lounaispuolella. Tervahaudan pohjoispuolella on vanhoja hiekanottopaikkoja. Tervahaudan läpimitta on vallit mukaan lukien on n. 18 m ja kuopan koko n. 6 m. Halssi sijaitsee länsireunalla. Tervahaudan syvyys on n. 1,5 m.

Maalarinniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen harjanteen rinteessä Iso-Köyrisen järvestä noin 1,4 km pohjoiseen. Koko rakenteen läpimitta vallit mukaan lukien on n. 20 m, kuopan läpimitta on n. 9 m. Halssi sijaitsee haudan eteläreunalla.

Säästöpiirinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivalla kaakkoisrinteellä. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaanlukien 12 m, kuopan läpimitta 8 m ja syvyys 1,3 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 5 m ja syvyys 2,1 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä mäntyjä. Tervahaudasta 30 m kaakkoon sijaitsee Säästöpiirinkangas 1, tervapirtin jäännökset. (kts. alakohde)

Lokkineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan eteläosassa, läpimitta valli mukaan lukien 12 m, kuopan halkaisija 6 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu lounaasen, pituus 3 m ja syvyys 1,9 m. Vallin päällä kasvaa isoja koivuja ja kuusia.

Sammakkokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee harjanteen laella, läpimitta valli mukaan lukien 10 m, kuopan läpimitta 5 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu luoteeseen, pituus 3 m ja syvyys 1,7 m. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Pikku-Syrjä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan notkelmassa aivan metsäautotien vieressä. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 15 m, kuopan läpimitta 11 m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 2 m ja syvyys 1,7 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä mäntyjä.

Sammakkokangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee harjanteen loivalla etelärinteellä aivan metsäautotien pohjoispuolella. Tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 14 m, sisempi valli mukaan lukien 10 m, kuopan läpimitta 6 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 2,5 m ja syvyys 1,7 m. Haudan päällä kasvaa tiheää nuorta sekapuustoa. Haudasta 30 m kaakkoon sijaitsee Sammakkokangas 3, tervapirtin jäännös. (kts. alakohde)

Sammakkokangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee harjanteen laella metsäautotien koillispuolella, läpimitta valli mukaan lukien 19 m, kuopan läpimitta 13 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 3 m ja syvyys 1,9 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä lehtipuita.

Hopiapiiri (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee harjanteen laella; tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 16 m, sisempi valli mukaan lukien 12 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu lounaaseen tielle päin, pituus 6 m ja syvyys 2,1 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa vanha mänty ja nuoria lehtipuita. Haudasta 30 m länteen sijaitsee Hopiapiiri 2, tervapirtin jäännös, (kts alakohde).

Rauska-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan laella metsätien lounaispuolella. Läpimitta valli mukaan lukien 22 m, kuopan halkaisija 16 m ja syvyys 1,5 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 4,5 m ja syvyys 1,5 m (sortunut). Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä haapoja. Tervapirtin jäännös Rauska-aho 2 sijaitsee tervahaudasta 25 m länisluoteeseen, (kts alakohde).

Kontusenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan pohjoisrinteellä, läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 1,4 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 5 m ja syvyys 2,9 m. Vallin päällä kasvaa nuoria kuusia ja mäntyjä, kuoppa on heinän peittämä. Tervahaudasta 20 m itään sijaitsee Kontusenkangas 2, tervapirtin jäännös. (kts. alakohde).

Ahola (1000039990) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee Aholan talosta 170 m luoteseen aivan paikallistien eteläpuolella. Läpimitta valli mukaan lukien 7 m. kuopan halkaisija 4 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 2,5 m ja syvyys 1,4 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä puita.

Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan loivalla länsirinteellä, läpimitta 16 m, kuopan läpimitta 10 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 5 m ja syvyys 1,9 m. Puut haudan vallilta on poistettu, kuopassa kasvaa nuoria leppiä.

Mäki-Matti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan itäosassa metsätien eteläpuolella. Läpimitta valli mukaan lukien 13 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 5 m ja syvyys 1,9 m (sortunut). Tieoja leikkaa haudan pohjoista vallia. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä.

Pakohaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan läntisellä alarinteellä lähellä suota. Läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu länteen, pituus 3 m ja syvyys 1,6 m. Haudan päällä kasvaa nuoria kuusia.

Viitalampi (1000039995) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee lähellä lammen rantaa törmän yläpuolella. Haudassa on havaittavissa kolme vallia; läpimitta ulompi valli mukaan lukien 20 m, kuopan halkaisija 6 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 6 m ja syvyys 2,5 m, sortunut. Haudan päällä kasvaa vanhaa puustoa. Kuuset ovat todennäköisesti yli 150 v vanhoja.

Karhuneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan laella, läpimitta 21 m, kuopan läpimitta 11 m ja syvyys 0,9 m, Halssi suuntautuu itään, pituus 4 m ja syvyys 1,9 m. Haudan päällä kasvaa vanhaa puustoa.

Karjalampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee loivalla etelärinteellä, läpimitta valli mukaan lukien n. 19 m, kuopan läpimitta n. 11 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 3 m. Haudan päällä kasvaa isoa puustoa.

Ruuhihaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee soiden ympäröimällä saarekkeella. Läpimitta valli mukaan lukien 17 m, kuopan läpimitta n. 9m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus 4m.

Aittokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee soraharjanteella. Läpimitta valli mukaan lukien 25 m, kuopan läpimitta 9 m. Halssi suuntautuu itäkoilliseen, pituus 3 m.

Ketunpesänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan koillisella alarinteellä. Läpimitta valli mukaan lukien n. 16 m, kuopan läpimitta 9 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 2 m.

Tervakangas (1000040005) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan pohjoisosassa kahden kallioalueen välissä. Läpimitta valli mukaan lukien 16 m, kuopan läpimitta n. 9m, halssi epäselvä. Haudan päällä kasvaa isoa puustoa.

Karhulamminkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee lounaisrinteellä Karhulammen koillispuolella. Läpimitta valli mukaan lukien n. 17 m, kuopan läpimitta n. 10 m,halssi suuntautuu lounaaseen, pituus n. 3 m.

Teerinevankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee soiden ympäröimän matalan kankaan laella, läpimitta valli mukaan lukien n. 25 m, kuopan läpimitta n. 14 m, halssi suuntautuu pohjoiseen, pituus n. 3 m. Haudan päällä kasvaa isoa puustoa.

Hepolamminneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan laella metsätien lounaispuolella. Ilmeisesti tuplahauta, läpimitta valli mukaan lukien n. 20 m, kuopan läpimitta n. 9 m. Halssi suuntatuu etelään, pituus n. 5 m.

Teerinevankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee kankaan etelälaidalla lähellä nevaa. Läpimitta valli mukaan lukien n. 21 m, kuopan läpimitta n. 13, halssi suuntautuu lounaaseen, pituus n. 3 m.

Keijunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella sorakankaan itärinteen yläpuolella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 22 m, kuopan syvyys yli 1 m. Sortunut halssi suuntautuu itään joelle päin. Ympärillä on runsaasti tervanvalmistukseen liittyviä kuoppia ja lähellä siajitsee myös raivausröykkiö

Kellokoski 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalalla pohjamoreenimäellä sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 17 m ja kuopan syvyys on 0,5 m. Sortunut halssi suuntautuu kaakkoon.

Rajasaaret (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laajan kalliopaljastuman pohjoispuolella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys noin 0,5 m. Yli 10 m pitkä halssi suuntautuu lounaaseen.
(huom.peruskartan sijaintimerkintä).

Koivisto (1000040054) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kangassaarekkeen pohjoisosassa lähellä nevan reunaa sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 17 m ja kuopan syvyys on 0,6 m. Sortunut halssi suuntautuu lounaaseen.

Hauskaniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Perhonjoesta noin 300 m länteen maantien länsipuolella on tervahauta, jonka halkaisija on 15 m. Kuopan syvyys on noin 0,7 m ja sortunut halssi suuntautuu eteläkaakkoon.
(huom.peruskartan sijaintimerkintä).

Pannula 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Perhonjoesta noin 500 m länteen maantien länsipuolella matalalla moreenimäellä sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 16 m ja kuopan syvyys on noin 0,7m. Noin 5 m pitkä, sortunut halssi suuntautuu lounaaseen.

Annala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Perhonjoesta noin 500 m länteen maantien länsipuolella tasaisella sorakankaalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 19 m ja kuopan syvyys on noin 0,7 m. Sortunut halssi suuntautuu koilliseen ja sen pituus on noin 6 m.

Ruunakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laajan kankaan loivalla itärinteellä sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 15 m ja kuopan syvyys 0,7 m. Sortunut halssi suuntautuu itäkaakkoon.

Tuomala (1000040074) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Aivan Vt 13:n tieojan lounaispuolella sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on 10 m ja kuopan syvyys 0,4 m. Sortunut halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Pahankorvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tuoreehkolla tasaisella kankaalla Vt 13:lta noin 130 m pohjoiseen. Haudan halkaisija on noin 14 m ja kuopan syvyys 0,6 m. Sortunut halssi suuntautuu etelälounaaseen.

Puronkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hakkuualueen reunalla oleva tervahauta sijaitsee tuoreehkolla kankaalla Sarvilamminpuron eteläpuolella. Haudan halkaisija on noin 13 m ja kuopan syvyys 0,6 m. Sortunut halssi suuntautuu pohjoiseen. Tervahaudan päällä kasvaneet puut on kaadettu.

Alhonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tuoreehkolla kankaalla kallioalueen itäpuolella rinteen yläpuolella. Haudan halkaisija on noin 17 m ja kuopan syvyys 0,6 m. Sortunut halssi suuntautuu pohjoiseen.
Vuonna 2022 myrskytuhojen vuoksi hauta tarkastettiin ja merkattiin ennen korjuuhakkuita. Aivan tervahaudan eteläpuolella on kaatunut paljon puustoa. Ison kuusen tuulenkaadon tekemä kuoppa on muutaman metrin päässä tervahaudan eteläreunassa. Kuopan pohjalla on paksu kerros hiiltä ja nokea. Muilta osin hauta oli hyvin säilynyt.

Luola-aho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tuoreehkolla kankaalla kallioalueen koillispuolella. Haudan halkaisija on noin 10 m ja kuopan syvyys 0,5 m. Sortunut halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen.

Rotakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tuoreehkolla kankaalla Perhonjoelta noin 400 m etelään. Haudan halkaisija on noin 17 m ja kuopan syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu itään ja se on sortunut.

Kiertotörmä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laajan osittain kallioisen kankaan itäreunalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on noin 17 m ja kuopan syvyys 0,6 m. Sortunut halssi suuntautuu itään.

Puronkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienen mäen itärinteellä avohakkuualueella. Tervahaudan halkaisija on noin 18 m ja kuopan syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen ja se on sortunut.

Pahankorvenkytömaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan koillislaidalla lähellä ojaa. Tervahaudan halkaisija on noin 16 m ja kuopan syvyys 0,5 m. Halssi suuntautuu koilliseen ja se on sortunut.

Paajala 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkakankaalla pienen pellon eteläpuolella. Haudan halkaisija on noin 14 m ja kuopan syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu etelälounaaseen ja se on sortunut. Tervahaudan lähiympäristö on hakattu.

Kiiskikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Soiden ympäröimällä tuoreella kankaalla Kiiskilammen eteläpuolella. Maasto on nuorta kasvatusmetsikköä. Tervahauta sijaitsee kankaan lakialueella, läpimitta valli mukaan lukien n. 17 m, kuopan halkaisija n. 9 m (mahdollisesti tuplahauta), halssi suuntautuu itään, pituus n. 4 m.

Kyyrälamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee on soiden ympäröimällä laajalla kumpuilevalla kivisellä kuivahkolla kankaalla, lähistöllä on useita pieniä lampia. Ympäröivä kasvusti on nuorta kasvatusmetsä.
Tervahauta sijaitsee kankaan lakialueella tieristeyksen tuntumassa. Haudan läpimitta valli mukaan lukien n. 29 m, kuopan läpimitta n. 19 m, halssi suuntautuu kaakkoon, pituus n. 5 m. Vallin päällä kasvaa isoa puustoa.

Matin Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristö tasainen mosaiikkimaisema, jossa vuorottelee kivisiä kankaita ja pieniä soistuneita
alueita. Kuivahko kangas, jonka puusto nuorta kasvatusmetsikköä.
Tervahauta sijaitsee suon reunalla, läpimitta valli mukaan lukien n. 19 m, kuopan halkaisija n 12
m. Halssi suuntautuu lounaaseen. Halssin pituus n. 6 m (sortunut).
Kohde tarkastettiin vuoden 2022 inventoinnissa ja sen todettiin olevan ennallaan.

Isokangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kaakko-luode-suuntaisella soraharjanteella. Maasto on kuivahkoa mäntykangasta, ja puusto varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervahauta sijaitsee harjanteen lakialueella. Haudan läpimitta valli mukaan lukien n. 18 m ja kuopan läpimitta n. 10 m. Halssin suunta hieman epäselvä, joko länteen tai lounaaseen.

Tupsukuusenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä matala kuivahko mäntykangas, jossa on useita kalliopaljastumia.
Puusto on nuorta kasvatusmetsikköä. Tervahauta sijaitsee kankaan itälaidalla lähellä suota. Läpimitta valli mukaan lukien n. 19 m ja kuopan läpimitta n. 11 m. Halssi suuntautuu koilliseen, pituus n. 3 m (sortunut). Vuoden 2021 inventoinnissta haudan halkaisijan olevan 17 m. Muuten kohde on säilynyt ennallaan.

Särkisenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä matala kuivahko kangas Särkisen koillispuolella. Puusto on varttunutta kasvatusmetsikköä.
Tervahauta sijaitsee kankaan lakialueella. Läpimitta valli mukaan lukien n. 15 m ja kuopan
halkaisija n. 9 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus n. 4 m. Haudan päällä kasvaa isoa
puustoa.

Jängänjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Rehevähkö korkea kangas Jängänjärven luoteispään koillispuolella, jyrkät alarinteet, tuore kangas, piha-aluetta (Jängänjärvi 1, KM1000040112), eri-rakenteinen metsä.
Pieni tervahauta sijaitsee n. 10 m rannasta kivikkoisen rinteen yläpuolella, valli on hieman
epäselvä, kuopan halkaisija 4 m; halssi suuntautuu luoteeseen, pituus n. 2 m, syvyys
epäselvä. Rakenne on tiheän aluskasvillisuuden peittämä.

Härkkilän Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rämeen keskellä sijaitsevan matalan moreeniharjanteen luoteispäässä on kookas tervahauta, halkaisija valli mukaan lukien noin 19 m, kuopan syvyys on 1,1 m. Halssi suuntautuu länsilounaaseen, pituus 3m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä kuusia ja koivuja.

Hopeakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee tasaisella soistuneella kankaalla kahden maatilan rakennuksen välissä. Sen
halkaisija valli mukaan lukien on noin 16 m, kuopan syvyys on 0,6 m. Halssi suuntautuu länsilounaaseen, pituus 3 m. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä kuusia ja koivuja.

Miilukaarat (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristö: kuivaa mäntykangasta hiekkadyyneillä. Alueen ympäristö vastikään hakattu aukoksi. Miilujen ympäristöön jätetty hieman puita pystyyn. Kohteen vierestä kulkee Miilukaarojen harjanteiden läpi kaivettu Paskalampinojan kanava.
Kohteessa sijaitsee 7 kappaletta kehämäisiä pystymiilun pohjia tiiviissä ryppäässä. Miilujen halkaisija on noin 14 metriä ja vallin leveys noin 2 metriä. Vallit kohoavat noin 50-60cm maan pinnan yläpuolelle. Miilut ovat tasapohjaisia. Maaperä alueella on kauttaaltaan hiilen peittämää aluskasvillisuuden alla. Miilujen Pohjoispuolella virtaa harjun läpi kaivettu korkeavallinen kanava. Vanhempi kaivettu kanavauoma kulkee miilujen luoteispuolelta lounaaseen. Se on nykyään kuivillaan.

Soidinkangas 2 (1000041079) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Ympäristö
Erittäin kivikkoinen korkea kangas, jonka laella kivirakka. Puusto täyskasvuista mäntymetsää, joka on vastikään hakattu aukolle. Kankaan laen kivirakka on jätetty hakkaamatta.
Kankaan laella kivirakassa 9 kpl eri kokoisia rakkakuoppia (ks alakohteet). Suurin osa on varsin vaatimattoman kokoisia.

Historiallinen; Suurehko tervahauta sijaitsee Hautan. kangas nimisen kivikkoisen rinteen alaosassa kankaan etelärinteessä. Kankaan laella noin 50 metrin päässä kohteesta sijaitsee Hautakankaan jätinkirkko. Tervahaudan halkaisija on vajaat 20 metriä ja sen halssi suuntautuu etelään.

Kallskäret (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kallskäret on matala, karu ulkosaari Kokkolan luoteispuolella; saari tunnetaan nimellä "Kallskärsborg". Keskellä kivikkoista saarta, suojaisessa notkelmassa on useita kallioseinämien viereen kivistä koottuja "tomtning"-asumusten seinärakenteita. Läpimitta on yleensä muutamia metrejä, useat ovat vierekkäin riveissä. Muutamissa on oviaukon vieressä kivikasa, mahdollinen tulisijan jäännös? Kaikki kivet ovat saaren luontaisia kiviä (tiiltä ei näkyvissä) ja asumusrakenteiden seinämät ovat huolimattomasti ladottuja. Etelän puolella kalliolla on useita verkonkuivaustelineiden tukikivikasoja/gistgård.
Oppaat kertoivat saarella olevasta "ryssänuunista", jota ei tarkastuskäynnillä 1996 kuitenkaan löytynyt.
Varsinainen "Kallskärsborg" on kahden ison siirtolohkareen väliin jääneeseen noin 2,5 x 3 metrin kokoiseen tilaan tehty "tomtning", jossa pohjoista aukkoa sulkee noin 80-90 cm korkea ladottu, osaksi hajonnut seinämä. Eteläpuolella aukossa on selvästi ladottu portti/oviaukko. Nimitys borg johtunee isoista lohkareista.

Oosinkallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Järveläntien pohjoispuoleisella mäntykankaalla. Tervahaudan läheisyydessä risteilee useita polkuja. Tervahauta on läpimitaltaan noin 18 m. Halssi osoittaa luoteeseen ja se jatkuu noin 10 m pitkänä kaivantona polkujen risteyskohdalle. Tervahaudan ympäristössä on useita pienempiä kuoppia, joista osa on täysin nykyaikaisia ja osa mahdollisesti vanhempia tervahaudan käyttöön liittyviä.

Karjahaka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, joka on merkitty peruskartalle, näkyy selvästi myös lidar-aineistossa. Peruskartalle merkitty tervahaudan sijainti poikkeaa sen todellisesta sijainnista. Tervahauta sijaitsee Järveläntien itäpuolelta lähtevän polun pohjoispuolella Kaustisen ja Vetelin rajan tuntumassa. Tervahauta on tiheän nuoren kuusikon keskellä. Sen läpimitta on noin 18 metriä

Mikontanhua (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntykankaalla Mikontanhuantien lounaispuolella, pellon itäreunassa. Tervahaudan läpimitta on noin 20 metriä. Kivistä ladottu halssi suuntautuu länteen.

Kotikangas (1000041717) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kansanopiston länsipuolisella mäntykankaalla. Tervahaudan läpimitta on noin 20 metriä. Kivetty halssi lounaaseen.

Oosinkallio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kyseessä on mahdollisesti pyyntikuopat tai viereiseen tervahautaan liittyvään toimintaan linkittyvät kuopat. Kuopissa on selvä podsolimaannos, joten ne eivät ole moderneja. Kuoppien läpimitta on noin 8 metriä ja syvyys noin 1-1,2 metriä. Kuoppien ajoitus ja merkitys on epäselvä, ne ovat kuitenkin selvästi ihmisen tekemiä ja nykyaikaa vanhempia

Poropirttikangas 1-2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella paikoitellen soistuneella kankaalla. Halkaisija 16 m, kuopan halkaisija 8m ja syvyys 0,8 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu itään. Vallin päällä ja lähistöllä kasvaa isoja mäntyjä. Tervahaudan eteläpuolella sijaitsee savupirtin jäänteet (kts. alakohde Poropirttikangas 2)

Riutankangas 1-2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoiden kankaan loivalla rinteellä. Halkaisija on 19 m, kuopan halkaisija 12 m ja syvyys 0,7 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu länteen. Haudan päällä kasvaa vanhoja mäntyjä. Tervahaudasta n. 30 m lounaaseen on tervapirtin kiuas (kts. alakohde, Riutankangas 2)

Riutankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan laella. Halkaisija on 16 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,7 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu kaakkoon. Haudan päällä kasvaa yksi iso mänty, ympäristö on hakattu.

Filpunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervauta sijaitsee kivisen kankaan länisrinteellä. Halkaisija on 16 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 0,5 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu länteen. Haudan päällä kasvaa nuorta puustoa.

Riipanhauta 1-3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soratasanteella Isonnevankallion koillispuolella, vanhan sorakuopan eteläpuolella. Halkaisija on 17 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,6 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu lounaaseen. Haudan päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa ja katajaa. Tervahaudasta n. 30 m kaakkoon siajitsee tervapirtin kiuas (Riipanhauta 2, kts alakohde 1) ja 45 m pohjoiseen kuoppamiilu (Riipanhauta 3, alakohde 2).

Luolakangas (1000041736) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivisen kankaan loivalla pohjoisrinteellä. Halkaisija on 16 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,6 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu koilliseen. Haudan päällä kasvaa nuorta puustoa

Uudeniitunoja pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivisen kankaan lounaisrinteellä aivan Halsuan ja Kokkolan kuntien rajalla. Halkaisija on 22 m, kuopan halkaisija 16 m ja syvyys 0,60m. Halssi on sortunut ja suuntautuu lounaaseen. Haudan päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa.

Ukonluomat 1-2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivisen kankaan lounaisrinteellä, metsätieltä noin 35 m länteen. Halkaisija on 20 m, kuopan halkaisija 12 m ja syvyys 0,7 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu etelään. Haudan päällä ja ympäristössä kasvaa tiheä kuusikko. Tervahaudasta noin 15 m koilliseen sijaitsee kohde Ukonluomat 2, tervapirtin kiuas (kts. alakohde).

Roskakallio 1-3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasanteella Roskakallion itäpuolella. Halkaisija on 23 m, reuna pääosin ladottu kivistä, kuopanhalkaisija 15 m ja syvyys 0,8 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu koilliseen. Tervahaudasta noin 20 m etelään sijaitsee tervapirtin kiuas Roskakallio 2 ja noin 12 m etelään neliönmuotoinen kiviröykkiö/latoomus Roskakallio 3 (kts. alakohteet).

Anttilan hautamaa itä 1-2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä saarekkeella suon kaakkoislaidassa. Halkaisija on 16 m kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 0,6 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu lounaaseen. alueella aksvaa eri-ikäistä puustoa.
Tervahaudasta noin 25 m itään sijaitsee Anttilan hautamaa 2, tervapirtin kiuas (kts. alakohde)

Sanelan Hautamaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä saarekkeella laajan korkeamman kankaan itäpuolella. Halkaisija on 14 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,5 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu koilliseen. Alueella kasvaa eri-ikäistä puustoa. Kohteen koillis- ja kaakkoispuolella on laajat turvetotantoalueet

Polviluoma (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 15 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 0,6 m. Halssi ja kuopan länsiosa ovat tuhoutuneet tien teossa.

Hirsikangas (1000041815) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisessa ja loivassa mäenrinteessä hakkuuaukean reunalla, Purontakan kylästä ja Toholampi-Lestijärvi -tiestä noin 1,7 km länteen. Tervahaudan halkaisija on noin 19 m ja kuopan halkaisija noin 8 m. Halssi on kivetty ja suuntautuu lounaaseen. Tervahaudan päällä ja lähiympäristössä kasvaa tiheää puustoa, enimmäkseen haapaa ja katajaa.

Soidinkangas W (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Soidinkankaan länsirinteessä, Purontakan kylästä ja Toholampi-Lestijärvi -maantiestä noin 2 km länteen. Tervahaudan halkaisija on noin 15 m ja kuopan halkaisija noin 7 m. Tervahaudan eteläpuolelta on otettu aikoinaan maa-aineista, mikä on vaurioittanut osittain tervahaudan reunaa. Tervahaudan päällä ja lähiympäristössä kasvaa eri-ikäistä tiheää puustoa.

Pakopirtinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iso tervahauta sijaitsee Pakopirtinkankaan etelärinteessä metsäautotien länsipuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 25 m ja kuopan halkaisija noin 10 m. Halssi sijaitsee tervahaudan eteläreunassa. Tervahaudan päällä ja sen lähiympäristössä kasvaa vanhoja haapoja ja kuusia.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Paikalta kartoitettiin kaksi mahdollista kellarikuoppaa, jotka on merkitty alakohteiksi.

Lintukangas (315010086) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee kivikkoisessa etelään ja kaakkoon viettävässä mäenrinteessä noin 500 m Lintukankaan metsäautotien pohjoispuolella. Asumuspainanne on pyöreä ja läpimitaltaan noin 9x9 m. Asumuspainanteen ympärillä on vahva kivivalli, jossa erottuu kaksi kulkuaukkoa koillisessa ja etelässä. Vuonna 1999 tehdyn inventoinnin yhteydessä asumuspainanteen keskelle tehdystä koekuopasta löytyi kvartsiesine ja -iskoksia.
Välittömästi asumuspainanteen lounaispuolella on matala, hyvin laakea painanne, jota ympäröi kivivallit. Rakenne on soikea ja läpimitaltaan noin 10x14 metriä. Asumuspainanteen eteläinen kulkuaukko näyttää johtavan suoraan tähän painanteeseen. Mahdollisesti kyseessä on "paritalo" tai jonkinlainen raivattu "piha-alue" asumuspainanteen vieressä. Tämäntyyppisiä raivattuja vallien ympäröimiä alueita on löytynyt myös Kokkolan Veneharjun mj rek 31501001 ja Kämppäkankaan mj rek 315010051 asumuspainanteiden yhteydestä.

Lintukangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Iso tervahauta etelään viettävässä kivikkoisessa rinteessä noin 500 metriä Lintukankaan metsäautotien pohjoispuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 20 m ja kuopan halkaisija noin 8 m. Halssi on tervahaudan eteläreunalla.
Kohde tarkastettiin vuoden 2023 inventoinnissa ja sen todettiin olevan entisellään.

Rimpinevanharju 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Rimpinevanharjun korkeimmalla kohdalla kivikkoisen mäen laella. Kohteeseen kuuluu kuusi kivikkoon raivattua kuoppaa, joista osa näyttää asumuksenpohjilta, osa säilytyskuopilta. Samalla mäellä on myös moderneja kaivelunjälkiä. Kuoppien 1 (pääkohde), 3 ja 6 rakenteet muistuttavat pieniä asumuspainanteita, mutta ne on raivattu pirunpeltoon. Kuopat ovat soikeita ja läpimitaltaan noin 4x3 m. Mahdollisesti kivikkoon raivattuja tilapäisasumuksen pohjia myöhempien tomtning-rakenteiden tapaan?
Kuopat 2, 4 ja 5 ovat syvempiä ja suppilomaisia ja muistuttavat enemmän säilytyskuoppia. Niiden läpimitta vaihtelee 1-2 metrin välillä. (kts. alakohteet).
Kivirakennekohteen itä-kaakkoispuolella toisella puolella Pakopirtinkankaan metsäautotietä sijaitsee Rimpinevanharjun kivikautinen asuinpaikka mj rek 315010050
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään ja pienempiä rakkakuoppia ja muita rakenteita kartoitettiin lisää (kuopat 7-19, kivilatomus).

Peitsonhauta (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee korkealla kivikkoisella mäellä noin 60 metriä Haman metsäautotien itäpuolella. Röykkiön läpimitta on noin 3 m ja se on rakennettu maakiven viereen. Röykkiön keskellä on kraaterimainen kuoppa.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Keltamäki (1000041917) (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Röykkiö sijaitsee Kälviällä Keltamäen korkeimmalla kohdalla pienen harjanteen päällä, harjanteen suuntaisesti. Mäen eteläpuolella kulkee Passojantie ja länsipuolella Korpisalontie. Kyseessä on ns. pitkäröykkiö, joita esiintyy Pohjanmaan maakunnissa 40-45 metrin korkeuksilla ja ne ajoittunevat kivikauden loppuun. Röykkiön pituus on noin 22 m ja leveys noin 4 m, suunta länsiluode-itäkaakko. Röykkiö on sammaloitunut ja hyvin säilynyt.

Pitkänniemennokka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hietakankaalla Kapulasillanpiston metsäautotien länsipuolella ja Morruttajankallion itäpuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 20 m ja kuopan halkaisija noin 12 m. Halssi on noin 6 m pitkä ja rakennettu tervahaudan länsireunaan.

Matalakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hietakankaalla Pesäkiven metsätien itäpuolella kärrypolun varrella. Haudassa kasvaa nuorta kuusta ja haapaa. Haudan koko halkaisija noin 15 m ja kuopan halkaisija noin 6 m. Halssi on haudan länsireunassa.

Kannuksen vanha hautausmaa (Hautapaikat)
Historiallinen; Kannuksen vanha hautausmaa eli ns. Mattilan hautausmaa sijaitsee Kannuksen kirkosta noin 1,5 km kaakkoon Toholammintien varrella, Lestijoen rannalla. Päätös hautausmaan perustamisesta annettiin vuonna 1860. Hautausmaa osoittautui jo alusta pitäen epäonnistuneeksi ratkaisuksi, sillä maaperä oli hyvin märkää. Vuonna 1879 hautausmaa yritettiin salaojittaa, mutta tämäkään ei parantanut tilannetta. Kerrotaan tapauksista, joissa arkkua piti aidaksilla painaa vedessä. Siten saatiin multaa niin paljon päälle, ettei arkku vainajineen noussut pintaan. Niinpä vuonna 1887 päätettiiin uusi hautausmaa perustaa nykyiselle paikalleen Ojuankankaalle ja se vihittiin käyttöön vuonna 1890. (Lähde: Kotoisin Kannuksesta. Historiaa, kuvia ja tarinoita. Toimittanut Eero Hanni). Vanhan hautausmaan länsireunassa on venäläisten sotavankien hautasmaa, jossa on muistomerkki ja kyltti jossa on lueteltu haudattujen sotavankien nimet

Toholammin vanha hautausmaa (Hautapaikat)
Historiallinen; Toholammin vanha hautausmaa eli ns. Kopsalan hautausmaa sijaitsee Kopsankankaan reunassa, Kannustien eteläpuolella, Vanhasta kirkosta noin 300 m etelään. Hautausmaa oli käytössä vuosina 1845-1861. Hautausmaata kiertää jykevä kiviaita, jonka pohjoisreunassa on portti. Hautausmaan keskellä on muistokivi ja itäkulmassa aidan ulkopuolella erottuu rakennuksen perustus. Kyseessä oli väliaikainen hautausmaa, jonka käytöstä luovuttiin uuden kirkon luona sijaitsevan hautausmaan tultua käyttöön. (Lähde: Suur-Lohtajan historia II. Kirj. Leevi Junkala ja Maria Niemelä).

Mathaninkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan länsirinteessä. Koko haudan halkaisija on noin 14 m ja kuopan halkaisija noin 6 m. Halssi on ladottu kivistä haudan eteläreunaan.

Itäniemi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lestijärven Itäniemessä pienellä mäenharjanteella noin 300 m päässä järvenrannasta. Tervahaudan koko läpimitta on noin 20 m ja kuopan läpimitta on noin 12 m. Halssi on haudan eteläreunalla. Tervahaudan reunavallit on ladottu kivistä.

Hautakangas (1000042245) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hautakankaalla Patananjärvestä noin kilometrin itään. Hautakangas on pitkänomainen luode-kaakko suuntainen sorakangas, jonka läpi kulkee Hautakankaan metsäautotie. Kankaan eteläosassa on tehty avohakkuu ja äestys, jolloin esiin on noussut kivikautisia asuinpaikkalöytöjä. Ne koostuvat kvartsi-iskoksista ja muutamista kvartsi-esineistä. Löytöjä ei otettu talteen. Lisäksi tehtiin havaintoja palaneista kivistä ja likaiseksi värjäytyneestä kulttuurikerroksesta. Löytöjen ja havaintojen levinnän perusteella Hautakankaalla on hahmotettavissa kaksi erillistä asutusaluetta, läntinen ja itäinen.
Läntinen asutusalue sijaitsee kankaan lounaisrinteellä noin 100 metrin päässä metsäautotiestä. Asutusalue on pitkänomainen ja kankaan suuntainen, laajuudeltaan n. 90x25 m. Se keskittyy 107,5 metrin korkeuskäyrän tuntumaan. Alue on hyvin runsaslöytöinen. Löydöt keskittyvät erityisesti alueen keskiosaan ja löytötiheys laskee alueen päätyjä kohti.
Itäinen asutusalue (alakohde) sijaitsee läntisestä noin 150 m itä-koilliseen kankaan itärinteessä. Myös se on kankaan suuntainen ja keskittyy samalle korkeusvyöhykkeelle kuin läntinenkin, mutta on pienempi ja vähälöytöisempi. Löytöjä esiintyy noin 50x20 metrin suuruisella alueella.
Hautakankaan maaperä vaikuttaa olevan pääosin karkeaa soraa tai hiesua, mutta asuinpaikka-alueilla se koostuu hiekasta. Vaikuttaakin siltä, että asuinpaikka on valittu loivasta hiekkaisesta rinteestä. Asutusalueet sijaitsevat samalla korkeuskäyrällä, joten niillä tuskin on suurta ikäeroa. Korkeusasemansa puolesta kyse saattaa olla mesoliittisen kivikauden asuinpaikasta.

Hautaperkkiö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kälviän Kleemolan kylällä Ullavantiestä noin puoli kilometriä länteen. Tervahauta on rakennettu mäenharjanteen laelle ja sen pohjois-länsi puolella kulkee metsätie. Haudan koko läpimitta on noin 16 m ja kuopan läpimitta on noin 6 m. Halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan. Haudan keskellä on tuulenkaato, jonka alla runsaasti hiiltä ja nokea.

Kehäkangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kehäkankaan laella Ristinevan itälaidalla, Ristinevan metsäautotien eteläpuolella.
Kehäkangas on korkea kivikkoinen mäki, jonka laki on pirunpeltoa. Kankaan korkeimmalle kohdalle pirunpeltoon on raivattu kaksi reunavallien ympäröimää kuoppaa vierekkäin. Ensimmäinen on enemmänkin painanne, se on muodoltaan soikea, läpimitaltaan n. 4x2 m ja syvyydeltään n. 30-40 cm. Toinen syvempi ja enemmän kuoppamainen. Se on pyöreä ja läpimitaltaan noin 2 m. Rakenteita erottaa yhteinen reunavalli.

Tankarin kummeli (Kulkuväylät)
Historiallinen; Tankarin korkeimman laen kaakkoisreunalla majakkapihan kaakkoispuolella sijaitsee n. 20 m halkaisijaltaan oleva ja n. 4 m korkea kummeli, joka toimi merenkulkijoille merimerkkinä ennen Tankarin majakan valmistumista vuonna 1889. Siinä on ollut merkkinä tynnyri tangon päässä. On arveltu, että saaren nimi juontuisi juurikin tuosta tangosta. Saarella vierailijoiden oli aikaisemmin tapana kantaa rannasta kummeliin mahdollisimman iso kivi.

Tankar 01 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hylkeenpyyntimuseon vieritse kulkevan lankutuksen pohjoispuolella nurmella on n. 2,5 m halkaisijaltaan oleva kivikompassi. Se erottuu matalana kivikumpareena ja on koottu keskimäärin n. 15-20 cm halkaisijoiltaan olevista kivistä. Keskellä on pyöreähkö silmäkivi. Kivien pinnassa kasvaa jäkäliä. Pohdittiin mahdollisuutta, että kysymys olisi nuoremmasta kohteesta, joka liittyisi matkailuun. Tästä ei kuitenkaan löytynyt mainintoja esim. kirjallisuudesta.

Tankar 02 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Tankarin kaakkoisreunalla on useita hyvin säilyneitä venevalkamia. Tankarin eteläosan kaakkoisrannalla on n. 20-50 m etäisyydellä rannasta ainakin 7 selvää veneenvetouraa n. 5 m välein. Urat ovat n. 20-25 m pitkiä ja enimmillään n. 3 m leveitä reunavallista mitattuna. Ne ovat pääosin tehty itä-länsisuuntaisiksi, muutamat hieman kaartuvat pohjoiseen tai etelään. Sijainnin perusteella vetopaikka voi ajoittua 1700-luvulle.

Tankar 03 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Useita pieniä noin metrin kokoisia röykkiöitä. Tankarin eteläosassa eteläisimmän huvilan piha-alueen reunalla on 8 selvää verkonkuivatustelineen tukiröykkiötä, lisäksi joitakin hieman pienempiä epämääräisempiä röykkiöitä. Röykkiöt ovat läpimitaltaan n. 1-2 m ja enimmillään yli 50 cm korkeita. Osaan on kasattu myöhemmin kiviä ilmeisesti alueen raivauksessa, alueella on myös raivausröykkiöitä. Röykkiöiden päältä oli poistettu katajia juuri ennen inventointia.

Tankar 04 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tankarin eteläosassa, ympäristöstään hieman kohoavan kallion laidalla on 4,5x5 m kokoinen rakennuksen perustus, jossa on kiuas. Rakenteen tarkoitus ei selvinnyt.

Tankar 05 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tankarin korkeimman kohdan eteläpuolella on n. 10x18 m kokoinen luontaisesti syvennyksen omaisessa kohdassa kiviaidan ympäröimä pelto. Kiviaita on paikoin hieman epäselvä ja sen päällä kasvaa tiheää katajapensaikkoa. Pellon keskellä oli jonkin verran risuja, paikalla oli tehty hiljattain raivausta ja ympäristön siivousta. Pellon ikä ei ole tiedossa, mutta ilmeisesti se on olut ainakin luotsiyhdyskunnan peltona 1800-1900-luvuilla

Tankar 06 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaita on n. 18 m pitkä, 40-50 cm korkea ja keskimäärin n. 1 m leveä. Suunta lounas-koillinen. Kiviaidan pohjoispäässä on n. 1,5 m halkaisijaltaan oleva maakivi ja sen lounaispuolella matalampi ja kookas kivi. Itäpuolinen entinen niityn alue erottuu poikkeavana kasvillisuutena. Kiviaitaan liittyy ns. kahvikivi, jolla hienot rouvat kahvittelivat Tankarissa käydessään.

Historiallinen; Tankarin korkeimman alueen tuntumassa n. 40 m majakasta länteen on n. 40 m pitkä kiviaita, johon kuuluu myös kookkaita maakiviä. Aita on hieman hajonnut ja epäyhtenäinen, pohjois- ja länsisivulla aitaa on ladottu osin kallion päälle, eteläreuna on epämääräinen. Aitauksen sisäpuolelle jäävä alue on läpimitaltaan n. 20 m. Eteläpuolella on eläinsuojan perustus (kohde Tankar 9). Aitauksen sisäpuolella on voinut olla myös toinen rakennuksen perustus (kohde Tankar 8). Kohteen alueelta oli hiljattain raivattu puustoa.

Tankar 08 (Asuinpaikat)
Historiallinen; kohde sijaitsee tankarin korkeimman alueen tuntumassa, n. 40 m majakasta länteen. Paikalla on kiviaidan ympäröimää entistä niittyä ja perunapeltoa (kohde Tankar 7). Aitauksen sisäpuolella on voinut olla myös rakennuksen perustus. Eteläpuolella on eläinsuojan perustus (kohde Tankar 9). Kohteen alueelta oli raivattu puustoa.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Tankarin korkeimman alueen tuntumassa n. 40 m majakasta lounaaseen. Paikalla on n. 5 m halkaisijaltaan oleva eläinsuojan perustus. V. 2021 inventoinnin aikana sen päällä oli kookas risukasa viime aikoina tehdyn puuston ja kasvillisuuden raivauksen jäljiltä.

Historiallinen; Tankarin länsiosassa matalan kallionkielekkeen alapuolella on n. 5x3 metrin kokoinen perustus. Koillissivu rajautuu pystysuoraan kallioon. Kivet ovat varsin kookkaitakin, suurimmat n. 1 m halkaisijoiltaan. Rakenne on osin hajonnut, lounaissivu on melkein kokonaan kivetön ja kallion kyljessä olevassa kivikasassa on ehkä perustuksesta purettuja kiviä. Kysymyksessä lienee jonkinlaisen yksinkertaisen katetun suojan jäänne.

Historiallinen; Tankarin luoteisrannalla loivasti luoteeseen laskevilla kallioilla on 6 verkonkuivatustelineen tukiröykkiötä. Röykkiöt ovat hajonneet osittain tai kokonaan. Röykkiöt ovat 1-2 m halkaisijoiltaan ja enimmillään n. 40 cm korkeita.

Seinäkallio 2 (Kivirakenteet)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee Seinäkallion länsiosassa lähes pystysuoran kallioseinämän itäpuolella, kalliopohjalla. Röykkiö on matalahko, soikea ja läpimitaltaan noin 3x4 metriä. Röykkiö on sammaleen ja jäkälän peitossa, mutta sen keskellä erottuu hieman isompi keskuskivi, samoin reunoilla on muutama isompi kivi. Tästä noin 150 metriä pohjoiseen sijaitsee Seinäkallio 1:n röykkiö samalla korkeustasolla.

Koivuhaudankangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kannuksen ja Sievin rajalla sijaitseva sammaloitunut ja varpua kasvava rajamerkki, jonka koko on noin 1,4 x 1,4 m ja korkeus noin 1 m. Merkin laella on 30 x 30 cm kokoinen viisarikivi, jossa ei havaittu hakkauksia. Kuntien välinen raja on sijainnut samalla paikalla ainakin 1800-luvulta lähtien.
Merkin välittömässä läheisyydessä, sen eteläpuolella on muodoltaan laakea ja laaja tervahauta. Haudan halkaisija on yli 20 m, syvyys lähes 1,5 m ja sen halssi suuntautuu lounaaseen. Vallin paksuus on yli 5 m. Tervahaudan päällä kasvaa paksu sammalkerros ja puita.
Tervahaudan etelälaidan ulkoreunalla sijaitsee yksittäinen pystykivi (korkeus n. 90 cm), joka liittynee haudan pohjoispuolella olevaan rajamerkkiin. Kivi on mitä ilmeisimmin rajamerkin pilkka- /viisarikivi, joka osoittaa rajan kulkureitin - pystykivi sijoittuu nykyisellekin kunnanrajalle.

Hautamäki (1000043257) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Paikalla sijaitsee halkaisijaltaan noin 22 m kokoinen tervahauta, jonka syvyys on noin 1,4 m. Epäselvästi erottuva halssiaukko aukeaa koilliseen. Tervahaudan päällä kasvaa jonkin verran eri ikäistä puustoa ja varvikkoa, mikä hankaloitti havainnointia. Vuoden 2022 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan.

Antinoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Pieni ja laakea tervahauta, jonka halkaisija on noin 12 m ja syvyys (vallin päältä haudan pohjalle) noin 1,2 m. Halssiaukko aukeaa lounaaseen. Tervahaudan päällä on sekä kasvavia että kaatuneita puita, mutta maastossa tervahauta erottuu silti selkeästi.

Lummukkaneva (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen 2021: Nykyiselläkin Kannuksen ja Toholammin kunnanrajalla sijaitsevan rajamerkin päältä on ilmeisesti ajettu metsäkoneella. Sen pohjoislaita on sammalpeitteinen ja vahingoittumaton, mutta sen etelälaita on paljaalla kivellä ja hieman laonnut. Rajamerkin koko on 1,4x1,4 m, korkeus 90 cm. Rajamerkin laella on kaatunut viisarikivi, josta erottuu heikosti hakkaus. Pitäjien välinen raja on kulkenut paikalla ainakin 1800-luvulta lähtien.

Vaaramakangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen 2021: Komea, nykyiselläkin Kannuksen ja Toholammin kuntien rajalla sijaitseva rajamerkki, jonka koko on 1,5x1,4 m. Korkeutta rajamerkillä on sen s-raunalla noin 1 m ja n-reunalla noin 40 cm. Merkkiä peittää osin paksu sammalkerros. Keskellä rajamerkkiä on piikkimäinen viisarikivi (noin 40 cm korkea). Pitäjien välinen raja on kulkenut paikalla ainakin 1800-luvulta lähtien.

Aitaniittu (Kivirakenteet)
Historiallinen; Nykyisellä kiinteistörajalla sijaitsevan rajamerkin koko on noin 1,3x1,3 m, korkeus noin 50 cm. Sammalpeitteinen rajamerkki on koottu useammasta kivikerrasta ja sen päällä on noin 20x40 cm kokoinen viisarikivi, josta ei havaittu hakkauksia. Rajamerkki sijaitsee nykyisin Toholammin kunnan alueella. Vuoden 1845/1846 pitäjänkartalla paikalla on ollut Kannuksen pitäjän ja Toholammin kylän enklaavin rajapiste.

Risunevankangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen: Osin laonnut rajamerkki sijaitsee nykyisellä kiinteistörajalla. Rajamerkki on noin 1,4x1,4 m kokoinen, korkeus noin 40 cm. Sammalpeitteisen merkin päällä on mahdollinen kaatunut viisarikivi. Rajamerkki sijaitsee nykyisen Toholammin kunnan alueella. Vuoden 1961 peruskartalla paikalla on ollut Lohtajan kunnan ja Toholammin enklaavin rajapiste. Vuoden 1845/1846 pitäjänkartalla paikalla on ollut Kannuksen pitäjän ja Toholammin kylän enklaavin rajapiste.

Risunevankangas S (Kivirakenteet)
Historiallinen; Nykyiselläkin kiinteistörajalla, suo-ojien risteyskohdan kaakkoisreunalla sijaitseva rajamerkki jää tiheiden pienten havupuiden alle. Rajamerkki on kooltaan noin 1,4x1,4 m. Mahdollisesti osin laonneen merkin päällä on kaatunut piikkimäinen viisarikivi. Rajamerkki sijaitsee nykyisin Toholammin kunnan alueella. Vuoden 1961 peruskartalla paikalla on ollut Lohtajan kunnan ja Toholammin enklaavin rajapiste. Vuoden 1845/1846 pitäjänkartalla paikalla on ollut Kannuksen pitäjän ja Toholammin kylän enklaavin rajapiste.

Hongistonoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Paikalla on maljamainen tervahauta, joka on halkaisijaltaan noin 14 m vallien ulkoreunoilta mitattuna. Idässä haudan vallia ei juurikaan erota maastosta, mutta lännessä vallin leveys on noin 2 metriä. Halssi suuntautuu lounaaseen ja se on noin 1,5-2 metriä leveä. Halssi on lohkokivillä kylmämuurattu. Tervahautaa kiertää katkoviivamainen kaivanto.

Pirttineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Peruskarttaan merkattu tervahauta sijaitsee Metlan tutkimusmetsässä. Suppilomainen tervahauta on halkaisijaltaan noin 18 metriä vallien ulkoreunoilta mitattuna. Haudan syvyys sen keskeltä mitattuna vallien yläreunaan on korkeimmillaan noin 2 metriä. Vallilla on leveyttä noin 2,5 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Halssi on noin 4 metriä pitkä ja 2 metriä leveä. Haudan päällä kasvaa suuria kuusia ja pienempiä koivuja, mutta se silti erottuu hyvin ympäristöstä. Haudan keskellä on ketun tai jonkin muun eläimen tekemä kolo. Haudan länsipuolella, noin 2 metriä haudan vallista kulkee vanha metsäkoneen ajoura.

Selkämaankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee hyvin peitteisessä maastossa. Sen päällä kasvaa kuusia, koivuja ja pajukkoa. Hauta on halkaisijaltaan noin 20 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallien yläreunaan mitattuna korkeimmillaan noin 2 metriä. Haudan vallien leveys on noin 3,5 metriä. Tervahaudan halssi erottuu heikosti ympäristöstä. Se suuntautuu koilliseen. Halssin pituus on noin 3 metriä ja leveyttä suurimmillaan noin 1 metri.

Palosaari (1000043310) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Metsäkoneen ajouran itäpuolella Kokkolan ja Toholammin kuntien rajalla on kivistä kasattu rajamerkki. Se on kooltaan noin 1x1 metriä. Perustan kivet eivät vaikuta olevan aivan alkuperäisellä paikallaan ja niitä on ilmeisesti liikuteltu tai ne ovat kaatuneet. Keskellä on viisarikivi, joka on kooltaan noin 40x50 cm. Viisarikiven pohjoissivussa on nähtävissä kaiverruksia. Viisarikiven ylälaidassa on kruunu. Sen alapuolella erottuu heikosti numeroita, ilmeisesti luku 1811. Luvun funktio ei ole tiedossa. Vuoden 1845-46 pitäjänkartassa rajamerkin kohdalla on Toholammin ja Kokkolan pitäjien välisen rajan taitekohta.

Raikoperänneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Maljamainen tervahauta sijaitsee hakkuuaukealla, jossa kasvaa heinikkoa ja pajukkoa. Hauta on halkaisijaltaan noin 14 metriä vallien ulkoreunoilta mitattuna. Haudan syvyys on keskeltä vallien yläreunaan mitattuna noin 1 metri. Haudan vallien leveys on noin 3 metriä. Tervahaudan halssi suuntautuu länteen. Halssi on noin 6 metriä pitkä ja metrin leveä. Haudan eteläisen vallin päälle on kasattu ohuita puunrankoja sekä oksia.

Selkämaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallien yläreunaan mitattuna on noin metri. Tervahaudalla ei erotu selkeitä valleja, vaan sen reunat ovat maan tasalla. Halssi suuntautuu etelään. Se on noin 6 metriä pitkä ja metrin leveä. Tervahaudan päällä kasvaa suuria kuusia, mutta aluskasvillisuutta on vähän. Tervahauta erottuu hyvin ympäristöstä.

Raikoharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Raikoharjun länsirinteellä sijaitsee kaksi tervahautaa noin 20 metrin etäisyydellä toisistaan. Pohjoisempi tervahaudoista on suurempi. Se on halkaisijaltaan noin 19 metriä. Hauta on puiden peitossa ja erottuu maastosta melko huonosti. Haudan syvyys on keskeltä sen vallien yläreunaan noin 0,5 metriä. Vallilla on leveyttä noin 3 metriä. Halssi suuntautuu lounaaseen. Se on noin 6 metriä pitkä ja 2,5 metriä leveä. Halssi on myös puiden peitossa.
Eteläisempi tervahauta on pienempi, halkaisijaltaan noin 10 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallien yläreunaa mitattuna noin 0,7 metriä. Vallilla on leveyttä noin 1,5 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Se on noin 4 metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä. Tervahauta sijaitsee kuusitaimikossa, jossa kasvaa harvakseltaan suurempia kuusia. Molemmat tervahaudat ovat maljamaisia. Tervahaudat on merkattu peruskarttaan

Paskonkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Peruskartalle merkitty maljamainen tervahauta on halkaisijaltaan 16 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on noin metri. Haudan vallilla on leveyttä noin 3,5 metriä ja vallin päällä kasvaa isoja kuusia ja koivuja. Tervahaudan itäosan poikki on ajettu metsäkoneella, joka on vaurioittanut sitä. Halssi on ilmeisesti ollut etelään, mutta sekin on vaurioitunut metsäkoneen jäljiltä.

Haukkamaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Peruskarttaan merkattu maljamainen tervahauta on halkaisijaltaan noin 20 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallien yläreunaan mitattuna on noin 1 metri. Vallilla on leveyttä noin 5 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Se on noin 8 metriä pitkä,1,5 metriä leveä ja metrin syvä. Halssin itä- ja länsireunoissa on esillä kylmämuurausta. Tervahauta on pajukon sekä heinikon peitossa, eikä erotu kovinkaan hyvin maastossa. Sen ympärillä kasvaa kuusia ja koivuja.

Historiallinen; Hiltunen 2021: Paikalla on suppilomainen tervahauta, joka on halkaisijaltaan noin 17 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin 2 metriä. Vallilla on leveyttä 3 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on noin 4 metriä pitkä, metrin leveä ja 1,2 metriä syvä. Haudan päällä kasvaa mäntyjä sekä pienempiä kuusia ja koivuja.

Takakangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Rajamerkki sijaitsee Kokkolan ja Kaustisen kuntien nykyisellä rajalla. Rajamerkin kolme kiveä pilkottaa sammaleen alla. Vuoden 1846 pitäjänkartassa rajamerkki sijoittuu myös Kokkolan ja Kaustisen pitäjien väliselle rajalle.

Jänessaari (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Paikalla on yksittäinen viisarikivi, joka sijaitsee Toholammintiestä pohjoiseen erkanevan metsäautotien länsipuolella. Metsäautotielle on noin 10 metriä viisarikiveltä. Kivi on kooltaan noin 20x30 cm. Kivessä e havaittu merkintöjä. vuoden 1846 pitäjänkartassa rajamerkki sijoittuu Kaustisen pitäjän Köyhäjoen kylään. Rajamerkki on Kaustisen kylän ekslaavin rajapisteellä. Vuoden 1952 peruskartalla tilanne vastaa pitäjänkartan tilannetta sillä erotuksella, että kylien rajat ovat muuttuneet hieman. Nykyisin kohdalla ei ole kiinteistörajoja.

Tamperkoskenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Paikalla on tervahauta, joka on halkaisijaltaan noin 20 metriä. Haudan syvyys on pohjalta vallien yläreunaan mitattuna noin 2 metriä. Vallilla on leveyttä noin 5 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Se on noin 3 metriä pitkä ja 2 m syvä. Halssin reunoilla on suuria kivilohkareita, sen kylmämuurausta. Kylmämuuraus on jonkin verran sortunut. Haudan vallin pohjois- länsi ja eteläreunoilla erottuu myös sammaleen alta kylmämuurausta.

Kivikangas (1000043503) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Kivikankaan eteläreunalla on suppilomainen tervahauta, joka on halkaisijaltaan noin 14 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on 1 metri. Haudan vallilla on leveyttä 3 metriä. Haudan ympärillä on katkoviivamainen ojakaivanto. Halssi suuntautuu etelään. Se on noin 3,5 metriä pitkä, 1 metrin leveä ja syvä. Tervahaudan etelävallissa, halssin vieressä on esillä haudan kylmämuurausta. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä ja kuusia sekä pajukkoa.

Hautasaari (1000043504) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Suppilomainen tervahauta sijaitsee nuoren mäntytaimikon ja täysikasvuisen sekametsän rajalla. Hauta on halkaisijaltaan noin 14 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,5 metriä. Haudan vallilla on leveyttä 3 metriä. Halssi suuntautuu länsilounaaseen. Se on noin 3 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja syvä. Halssin reunoilla on nähtävissä kylmämuurausta. Hauta erottuu hyvin ympäristöstä.

Lampinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee Pilvilammentiestä noin 20 metriä koilliseen peitteisessä sekametsässä. Haudan halkaisija on noin 18 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaa on noin 1,5 metriä. Haudan vallin leveys on 5 metriä. Halssi suuntautuu itään. Se on noin 4 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 2 metriä syvä. Halssin pohjoisseinässä erottuu kylmämuurausta.

Jauhokangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee Jauhokankaan keskiosassa kahden turvetuotantoalueen, Ali-Jauhonevan ja Lähdenevan välissä. Hauta on halkaisijaltaan noin 20 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on syvimmillään 0,8 metriä. Vallilla on leveyttä 5 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on noin 4 metriä pitkä sekä metrin leveä ja syvä. Haudan päällä kasvaa puustoa, mutta se erottuu silti hyvin ympäristöstä.

Jauhokangas 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Rajamerkki sijaitsee Jauhokankaan länsiosassa kahden turvetuotantoalueen, Ali-Jauhonevan ja Lähdenevan välissä nykyisten Vetelin ja Kaustisen kuntien rajan taitekohdassa. Merkistä on näkyvillä ainoastaan viisarikivi. Se on kooltaan noin 50x35 cm. Siinä ei ole nähtävissä merkintöjä. Kiven pinnalla kasvaa jäkälää ja sammalta. Kiven ympärillä, sammaleen alla tuntuu lisää kiviä. Nämä kivet mukaan lukien rajamerkin koko on noin 1,5x1,5 metriä. 1847 pitäjänkartalla rajamerkki sijoittuu Qvikantin ja Öfvervettelin kylien taitekohtaan.

Raatteenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee täysikasvuisessa mäntymetsässä. Haudasta noin 10 metriä lounaaseen on vanha mökki, mikä ei ilmeisesti ole enää käytössä. Haudan halkaisija on noin 13 metriä. Haudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on 2 metriä. Vallin leveys on 2 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on noin 3 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Tervahauta erottuu hyvin ympäristöstä.

Uudenmaankangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee peittoisessa kuusi ja koivu painotteisessa sekametsässä. Se on halkaisijaltaan noin 22 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna 1,5 metriä. Vallin leveys on 4 metriä. Haudan halssi suuntautuu lounaaseen. Se on noin 5 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja syvä. Halssin koillispäässä, tervahaudan keskiosan puolella pilkottaa mättään alta kylmämuurausta. Tervahaudan itäpuolella, aivan vallin vieressä on metsäkoneen ajoura.

Uudenmaankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Peruskarttaan merkattu tervahauta on halkaisijaltaan noin 17 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on 1,5 metriä. Haudan vallin leveys on noin 4 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Se on noin 4,5 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa järeitä kuusia, mutta se silti erottuu hyvin ympäristöstä.

Kovaskangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Suppilomainen tervahauta sijaitsee samalla hiekkapohjaisella hakkuuaukealla kuin Kovaskangas 1 tervahauta. Tervahaudan halkaisija on noin 14 m, josta vallin osuutta noin 4-5 m. Haudan syvyys on noin 1,3 m. Halssiaukko aukeaa etelään.

Kovaskangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Laakea ja maljamainen tervahauta sijaitsee hiekkapohjaisella hakkuuaukealla. Tervahaudan kohdalle on jätetty muutama mänty hakkaamatta. Itse tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 m, josta vallin paksuutta noin 5-6 m. Syvyyttä haudalla on n. 1,4 m. Halssiaukko aukeaa kaakkoon.

Teerisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Loivapiirteinen ja maljamainen tervahauta sijoittuu kohti itää laskevaan rinteeseen. Tervahaudan halkaisija on hieman yli 20 m. Mahdollisen kaksoisvallin paksuus on jopa 9 m. Syvyyttä haudalla on hieman alle 1,5 m.

Soidinkangas (1000043560) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Selkeästi maastosta erottuvan laakean tervahaudan halkaisija on noin 18,5 m, josta vallin paksuutta noin 7 m. Halssiaukko aukeaa etelään. Haudan ympärillä on katkoviivamaista ojaa/kaivelua.

Hautakangas (1000043561) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Hoidetussa kuusivaltaisessa metsässä sijaitseva laakea tervahauta, jonka halkaisija on noin 16 m (vallin osuus 5-6 m). Syvyyttä haudalla on vallin päältä pohjalle noin 1,4 m. Halssiaukko aukeaa kohti koillista. Tervahautaa kiertää katkoviivamainen ojakaivanto.

Maitokartano (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Nuoressa koivuvaltaisessa metsässä sijaitseva tervahauta, jonka halkaisija on noin 20 m (vallin osuus 6-7 m). Tervahaudan muoto on laakea ja maljamainen ja sen halssiaukko aukeaa kohti länsilounasta. Syvyyttä haudalla on noin 1,2-1,8 m, matalimmillaan se on halssin puoleisella sivulla. Tervahaudan ympärillä on jonkin verran kaivelun merkkejä, joista ainakin osa vaikuttaa nykyaikaiselta maanotolta tms.

Hiirenkoski (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen 2021: Nykyiselläkin kiinteistörajalla sijaitsee osin laonnut rajamerkki. Sammalpeitteisen rajamerkin keskellä on viisarikivi (noin 40x50cm), josta erottuu epäselvästi hakkaus 1xx3. Sammaleen alta tuntuu kiviä noin neliömetrin alalla. Rajamerkin korkeus on noin 40 cm. Vuoden 1954 peruskartalla rajamerkki on sijainnut Vetelin ja Räyringin kylien välisellä rajapisteellä. Vuoden 1847 pitäjäkartalla kohdalla on ollut Kokkolan kylän (Gamla Carleby by) ja Räyringin kylän (Röringe by) rajapiste.

Lepeenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Havupuuvaltaisessa sekametsässä sijaitsevan laakean tervahaudan halkaisija on noin 18 m, josta vallin osuus on 5-7 m. Syvyyttä haudalla on 1,4 m. Halssiaukko aukeaa alarinteeseen (etelään) siten, että haudan pohjoisreuna on maanpinnan myötäinen.

Alahuhdankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Hyvin tiheässä mäntyvaltaisessa taimikossa sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 15 m, josta vallin osuutta on noin 5-6 m. Syvyyttä tervahaudalla on noin 1,4 m ja sen halssiaukko aukeaa etelään. Tervahaudan ympäristössä on maanoton/metsänhoidollisten toimenpiteiden jälkiä, jotka yhdessä tiheän taimikon kanssa hankaloittivat kohteen havainnointia huomattavasti,

Hyötykäyttöasema (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Noin 30 m Patanantien eteläpuolella (tie nro 750) sijaitsee halkaisijaltaan noin 15 m kokoinen tervahauta. Syvyyttä tervahaudalla on noin 1,6 m ja sen halssiaukko antaa itään. Tervahaudan ympärillä on jonkin verran kiviä, jotka tosin saattavat olla peräisin myös tienteosta.

Jokela (1000043568) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen 2021: Nykyisellä kiinteistörajalla sijaitsee kenollaan oleva viisarikivi. Korkeutta kivellä on noin metri. Kivestä ei havaittu hakkauksia. Kiven juurella on muhkea sammalkerros, jonka alta tuntuu useita kiviä. Siitä liittyvätkö sammaleen alla olevat kivet rajamerkkiin, ei saatu selkoa. Kohdalla on vuoden 1954 peruskartalla ollut Korpilahden ja Pulkkisen kylän välinen rajapiste, samoin kuin vuoden 1847 pitäjänkartalla.

Paloneva (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen 2021: Nykyisellä kiinteistörajalla sijaitseva kivipyykki. Evämäisen pyykin koko on noin 50x15 cm, korkeus max, 40 cm. Pyykin länsipuolen sivulla on epäselvästi erottuva hakkaus 35. Kohdalla on vuoden 1954 peruskartalla ollut Korpilahden ja Pulkkisen kylän välinen rajapiste, samoin kuin vuoden 1847 pitäjänkartalla

Punaturkki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Halkaisijaltaan noin 16 m tervahauta sijaitsee luoteeseen loivasti vietävässä rinteessä, havupuuvaltaisessa sekametsässä. Laakean tervahaudan halssiaukko aukeaa pohjoiseen. Haudassa on mahdollinen tuplavalli, jonka paksuus on 5-6 m. Syvyyttä sillä on noin metri.

Roskasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Pikkunätti tervahauta, jonka halkaisija on noin 13 m. Syvyys noin 1 m. Vallin paksuus 4-5 m. Halssiaukko länteen, kohti peltoa. Tervahauta sijaitsee avarapohjaisessa hoidetussa mäntyvaltaisessa metsässä, missä maaperä on yllättävänkin kivistä.

Kuparikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Halkaisijaltaan noin 13-14 m kokoinen tervahauta sijaitsee havupuuvaltaisessa sekametsässä, jossa maaperä on kosteaa ja kivistä. Tervahaudan syvyys on noin 1 m ja vallin paksuus noin 5 m. Halssiaukko aukeaa pellon suuntaan, länsilounaaseen.

Kuparikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Reilun 10 metrin päässä hiekkatien länsipuolella sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 15,5 m, josta vallin osuus on noin 5-6 m. Syvyyttä haudalla on 1-1,3 m. Puiden peittämän tervahaudan halssi aukeaa länteen.

Kuparineva 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Kivisellä hakkuuaukealla sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 14,5 m, josta vallia noin 4-5 m. Haudan syvyys on noin 1,1 m. Halssiaukko länteen.

Kuparineva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Hyvin tiheän kuusikon peittämä tervahauta sijaitsee aivan peltotien kupeessa. Haudan halkaisija on noin 18 m, josta vallia noin 5-6 m. Tervahaudan syvyys on noin 1,2 m ja sen halssiaukko aukeaa itään.

Hautakangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Tiiviskasvuisessa sekametsässä sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 16 m, josta vallin osuus on noin 6 m. Laakean haudan syvyys on noin 1,1 m ja sen halssi aukeaa itään.

Raatokallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta on halkaisijaltaan noin 22 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna 2 metriä. Vallin leveys on 5 metriä. Halssi suuntautuu itään. Se on noin 6 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Tervahaudan päällä on kaatuneuta puunrunkoja. Sen ympärillä kasvaa tiheää kuusimetsää.

Pökkiömaa (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Rajamerkki on kooltaan noin 1x1x0,7 metriä. Rajamerkillä on neliön muotoinen kiviperusta ja keskellä kaatunut viisarikivi. Kivet ovat esillä ainoastaan merkin eteläreunalla, muuten ne ovat sammaleen peitossa. Vuoden 1847 pitäjänkartassa rajamerkki on Köyhäjoen ja Rödsön kylien rajalla.

Tuomikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee hakkuuaukealla. Tervahaudan kohdalta on jätetty puut kaatamatta. Haudan halkaisija on noin 15 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on 1 metri. Vallin leveys on 3 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Se on noin 3 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja metrin syvä. Halssin seinämissä on näkyvillä kylmämuurausta

Haasionkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta on halkaisijaltaan noin 19 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna 1,5 metriä. Haudan vallilla on leveyttä noin 3 metriä. Halssi suuntautuu etelälounaaseen. Se on noin 4 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Haudan päällä kasvaa järeää sekametsää.

Haasionkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee peitteisessä sekametsässä. Haudan halkaisija on noin 20 metriä. Haudalla on syvyyttä keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin metri. Vallin keveys on 4 metriä. Halssi suuntautuu itäkaakkoon. Se on 4 metriä pitkä, metrin leveä ja 0,5 metriä syvä.

Haasionkangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Kohteeseen kuuluu kolme tervahautaa, jotka sijaitsevat Taipaleenmäentien itäpuolella. Lähin tervahauta on tiestä noin 15 metriä, toiseksi lähin noin 40 metriä ja kauimmainen noin 60 metriä itään.
Läntisin, lähimpänä tietä oleva tervahauta (pääkohde)on näistä kolmesta pienin. Se on halkaisijaltaan noin 13 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin ykäreunaan noin 0.5 metriä. Vallilla on leveyttä noin 3 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Se on noin 3,5 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä.
Kaksi muuta tervahautaa on merkattu tässä alakohteiksi (Alakohteet 1 ja 2).

Liedesneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Hyvin ympäristöstä erottuva maljamainen tervahauta on halkaisijaltaan 20 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Vallin leveys on 4 metriä. Halssi suuntautuu luoteeseen. Se on 7 metriä pitkä, 3 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Halssin reunoilla on esillä kylmämuurausta. Tervahaudan päällä kasvaa aikuista sekametsää sekä kanervikkoa.

Pahantaipaleenmaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta on halkaisijaltaan noin 22 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin 1,7 metriä. Vallilla on leveyttä 6 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Se on 8 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Halssin pohjoispäässä on esillä kylmämuurausta.

Torpan Hakkuukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee hakkuuaukean koillislaidalla. Tervahaudan halkaisija on 15 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna metri. Vallin leveys on 3,5 metriä. Halssi suuntautuu etelälounaaseen. Se on noin 4 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja metrin syvä. Tervahaudan päältä on katkaistu isoimmat puut ja jätetty niiden kannot paikalleen. Pienemmät puut on jätetty kasvamaan tervahaudan päälle.

Räsähautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Vanhalla hakkuuaukealla sijaitseva tervahauta on halkaisijaltaan 12 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan mitattuna on noin metrin. Vallin leveys on 2 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Se on 2.5 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Valliin tehdystä pistosta paljastui musta, noen sekainen maakerros. Tervahaudan päälle on jätetty kasvamaan sekametsää.

Tukkisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta on halkaisijaltaan 20 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 metriä. Vallin leveys on 5 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on 7 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä.

Haapasalo (1000043596) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee Haapasalon tilalta etelään johtavan polun eteläpuolella. Tervahauta on halkaisijaltaan 15 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna noin 0,7 metriä. Vallin leveys on 3,5 metriä. Halssi suuntautuu länsilounaaseen. Se on 6 metriä pitkä, 2,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Halssin seinämässä on esillä kylmämuurausta.

Kellokallio (1000043597) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee tuoreella hakkuuaukealla. Tervahaudan päältä on ajettu metsäkoneella ja sen kohdalta on äestetty maata. Tämän johdosta esiin on noussut mustaa, nokista maata. Haudan halkaisija on 13 metriä. Siinä ei ole selvää vallia, koska maata on muokattu sen kohdalta. Haudan syvyys on keskeltä pinnalle mitattuna noin metri. Halssi suuntautuu pohjoiseen. Se on noin 6 metriä pitkä, 3 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä.

Luulehdonkallio 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Tervahauta sijaitsee noin 50 metriä itään Luulehdonkallion läpi kulkevasta metsäautotiestä. Tervahaudan halkaisija on 17 metriä. Haudan syvyys on keskeltä vallin yläreunaan mitattuna 1,5 metriä. Vallilla on leveyttä 4 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Se on 4 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä metrin syvä. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen ojakaivanto. Tervahaudan päällä kasvaa peitteistä sekametsää eikä se erotu kovinkaan hyvin ympäristöstä.

Luulehdonkallio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiltunen 2021: Peruskarttaan merkattu tervahauta sijaitsee noin 35 metriä itään Luulehdonkallion läpi kulkevasta metsäautotiestä. Tervahauta on halkaisijaltaan 24 metriä. Haudan syvyys keskeltä vallin yläreunaan on noin metrin. Vallin leveys on 7 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on 6 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Haudan päälle on kaatunut suuri puunrunko pohjois-eteläsuuntaisesti. Tervahauta on heinittynyt ja sen päällä kasvaa nuorehkoa mäntyä ja kuusta.

Yrttikoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Perhonjoen Yrttikosken koillisrannalla, noin 20 m joen penkalta, sijaitsee halkaisijaltaan noin 20 m kokoinen tervahauta. vallin paksuus haudassa on noin 7 m, joskin sen päältä on ajettu ilmeisesti metsäkoneella, mikä hankaloitti haudan mittojen havainnointia. Tervahauta on laakean mallinen. Syvyyttä sillä on pohjalta vallin laelle noin 1,1 m. Halssiaukko aukeaa lounaaseen, joelle. Tervahaudan päällä kasvaa heinää ja nuorta tiehää sekametsää.

Kiviniemi (1000043601) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Laakea tervahauta sijaitsee tiheässä nuorehkossa mäntymetsässä. Haudan halkaisija on noin 20 m, josta vallin osuus on noin 7-8 m. Syvyyttä sillä on noin metri. Tervahaudan ympärillä on osin epäselvä katkoviivamainen ojakaivanto sekä jonkin verran muun kaivelun (maanoton?) johdosta syntyneitä kuoppia.

Merasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Hoidetussa nuoressa sekametsässä sijaitseva tervahauta, jonka halkaisija on noin 15 m. Laelta tasainen mahdollinen kaksoisvalli on n. 5-6 m leveä. Syvyyttä haudalla on 1,4 m. Halssiaukko ja muutaman metrin pituinen halssiura antaa pellon suuntaan (itään).
Vuoden 2023 inventoinnissa havaittiin tervahaudasta noin 20 m etelään 3x1,5 metrin kokoinen kuoppa, joka voi liittyä paikan tervanvalmistukseen (alakohde).

Pilleskytö (Kivirakenteet)
Historiallinen; Tiainen 2021: Kivistä koottu ja osin rauennut rajamerkki on kooltaan noin 1,6x1,6 m, korkeus noin 50 cm. Rajamerkin päällä on kenollaan viisarikivi, josta erottuu epäselvästi hakkaus "53"(?). Rajamerkkiä peittää muhkea sammalkerros ja sen ympärillä kasvaa tiheästi kuusia ja katajia. Rajamerkki on nykyisellä kiinteistörajalla. Vuoden 1841 pitäjänkartalla paikalla on niin ikään Perhon kylän ja Kruunun maitten (kronojord) rajan taitepiste.

Aapelin hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollinen tervahauta sijaitsee mäenharjanteella Syväjärven louhosalueella, järvestä noin 300 metriä lounaaseen. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Wellamo (Alusten hylyt)
Historiallinen; Hylky sijaitsee Kokkolan edustalla avomerellä Tankarin majakkasaaresta noin 18 kilometriä luoteeseen.
Höyrylaiva Wellamon hylky. Hylky on melko hyvin säilynyt. Kesällä 2004 hylky kuitenkin vaurioitui, kun sen yli vedettiin troolia. Muun muassa molemmat mastot katkesivat.
Finska Ångfartygs Aktiebolagetin (myöh. Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö) matkustajahöyry Wellamo upposi 29.8.1916 saksalaisen sukellusveneen upottamana. Hylky paikannettiin 1918 ja hylystä pelastettiin tavaroita 1920-luvun alussa. Sitten hylyn sijainti unohtui, kunnes hylky löydettiin uudestaan 1970-luvulla. Hylyn paikansi 1977 Kokkolan Merisaukot ry.
Wellamo oli rakennettu 1898 Dundeessa Skotlannissa FÅA:n tilaamana. Alus oli tarkoitettu Hangon kautta tapahtuvaan Ruotsin-liikenteeseen. Myöhemmin Wellamo teki matkoja myös Stettiniin. Syksyllä 1914 alus teki useita matkoja Pietariin ja asetettiin sen jälkeen Pohjanlahden yli kulkevaan liikenteeseen. Aluksen pituus oli 60,33 metriä ja leveys 9,54 metriä. Koneteho oli 1260 hv.
Upottamisen aikaan alus oli tulossa kappaletavaralastissa Ruotsin Sundsvallista Kokkolan Ykspihlajaan. Kapteenina oli Victor Norring. Miehistöön kuului 28 henkilöä ja lisäksi mukana oli kapteenin vaimo. Ennen aluksen upottamista aluksella olijat saivat poistua alukselta pelastusveneillä.
2004 troolauksessa irronnut katkennut masto jätettiin Himangalle Rahjan satamaan, josta se on siirretty paikallismuseoon. Kokkolan K.H.Renlundin museolla on hylystä peräisin olevaa esineistöä, joka on nostettu hylystä 1970-luvulla varustamon luvalla. Tuolloin hylky ei vielä ollut muinaismuistolain rauhoittama muinaisjäännös, koska uppoamisesta oli kulunut alle sata vuotta.

Karhusaari (1000043954) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Karhusaaren eteläosassa ja se on merkitty peruskartalle. Haudan läpimitta on noin 18 metriä ja halssi lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Tuohimaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajan kivisen kankaan loivalla kaakkoisrinteellä, maaperä on osittain pinnaltaan huuhtoutunutta moreenia.
Kysymyksessä on tuplahauta, läpimitta ulompi valli mukaan lukien 16 m, kuopan läpimitta 9 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu itään, pituus 6 m ja syvyys 2,2 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa eri-ikäisiä lehti- ja havupuita.

Oskanlepikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee itään viettävässä mäenrinteessä aivan metsäautotien länsipuolella. Tervahaudan läpimitta on ulkoreunat mukaan lukien noin 17 metriä. Kuopan läpimitta on noin 7 metriä. Halssi on haudan itäreunassa ja se on pituudeltaan noin 6 metriä. Tervahaudan pohjoispuolella on mahdollisen kiukaan jäänteet, joiden päälle on myöhemmin kasattu kiviä. Tervahaudan ympäristössä rinteessä on paljon eri kokoisia kaivantoja ja kuoppia. Haudan päällä kasvaa tiheä kuusivaltainen puusto.

Tummunniitty (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan etelärinteessä metsäpolun eteläpuolella. Tervahaudan koko läpimitta on noin 13 metriä ja kuopan läpimitta noin 5 metriä. Halssi on tervahaudan eteläreunassa ja on pituudeltaan noin 5 metriä.

Kivineva 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkaisessa länsirinteessä Rautiontien ja metsäautotien välissä. Tervahaudan koko halkaisija vallit mukaan lukien on noin 16 metriä ja kuopan halkaisija noin 7 metriä. Halssi on noin 8 metriä pitkä ja suuntautuu länteen.

Huhmarikangas (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Jätinkirkko sijaitsee kivikkoisen Huhmarikankaan kaakkoisosassa, vain noin 15 metrin päässä vanhasta soranottokuopasta. Jätinkirkko eli kivistä rakennettu kehävalli on luode-kaakkosuuntainen ja sen halkaisija on 38x25 metriä ympärysvallin ulkoreunoista mitattuna. Ympärysvalli on leveydeltään 3-4 metriä ja varsin matala, mutta erottuu maastossa selkeästi. Muodoltaan jätinkirkko on säännöllisen soikea ja ympärysvallin rajaama sisäosa on suhteellisen tasainen. Jätinkirkon läpi on ajettu metsäkoneella muutamasta kohtaa ja paikoin ympärysvallissa on kaivelun jälkiä, mutta se on kuitenkin suhteellisen hyvin säilynyt.. Jätinkirkon vallissa sekä sen sisä ja ulkopuolella oli havaittavissa muutamia kivipaasia, mahdollisia kaatuneita pystykiviä.

Purolankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan koillisrinteessä. Koko haudan halkaisija on n. 20 metriä ja kuopan halkaisija n. 6 metriä. Haudan lounaisreunassa on kivistä ladottu halssi. Tervahaudan päällä kasvaa haapaa ja kookkaita mäntyjä.

Piimäsalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla Kannistontien pohjoispuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 18 metriä ja kuopan halkaisija noin 8 metriä. Halssi on rakennettu haudan koillisreunaan ja se on pituudeltaan noin 8 metriä. Haudan päällä on lahonneita puita.

Sammakkolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivassa länsirinteessä Sammakkolammen itäpuolella. Haudan koko halkaisija on noin 17 metriä ja kuopan halkaisija noin 8 metriä. Noin 8 metriä pitkä halssi on tehty haudan luoteisreunaan ja sitä on kaiveltu.

Myllykangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hietakankaan itärinteessä Kivijärventien eteläpuolella, vaellusreitin läheisyydessä. Tervahaudan koko halkaisija on noin 14 metriä ja kuopan halkaisija noin 6 metriä. Halssi suuntautuu itään.

Vähävedenjärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienehkön nevojen ympäröimän kangassaarekkeen eteläkärjessä noin 200 metriä metsäautotien itäpuolella. Tervahaudan koko läpimitta on noin 10 metriä ja kuopan läpimitta noin 4 metriä. Haudan seinät ja halssi on ladottu kivistä ja se on suhteellisen hyvin säilynyt. Haudan päällä kasvaa kuusta, mäntyä ja nuorta koivua. Halssi on haudan eteläreunassa.

Poroluodonkrunni (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Poroluodonkari eli Krunni on Kälviän edustalla sijaitseva noin 700 metriä pitkä kalliosaari. Se on ikivanha kalastustukikohta, joka mainittiin kälviäläisten silakanpyyntipaikkana jo 1550-luvulla.
Vuoden 2022 tarkastuksessa korjattiin saaren jatulintarhojen sijaintitiedot. Kohteessa on kaksi jatulintarhaa melkein saaren keskellä sijaitsevalla kallioharjanteella. Isompi jatulintarha (pääkohde) sijaitsee kallioharjanteen länsireunassa. Jatulintarhan läpimitta on noin 15 metriä ja sen kehät ovat suhteellisen hyvin säilyneet. Pienempi jatulintarha sijaitsee isommasta parikymmentä metriä itään aivan polun vieressä. Jatulintarhan läpimitta on noin 5 metriä ja se vaikuttaa uudemmalta rakenteelta.

Poroluodonkrunni 2 (Kirkkorakenteet)
Historiallinen; Poroluodonkari eli Krunni on Kälviän edustalla sijaitseva noin 700 metriä pitkä kalliosaari. Se on ikivanha kalastustukikohta, joka mainittiin kälviäläisten silakanpyyntipaikkana jo 1550-luvulla.
Saaren itäosassa lehtomaisessa rehevässä metsässä on rakennuksen raunio, jonka kerrotaan kuuluneen saaressa 1700-1800-luvuilla toimineelle saarnahuoneelle. Läpimitaltaan noin 6 metriä ja korkeudeltaan noin 0,7 metriä oleva kiviraunio on sammaleen ja aluskasvillisuuden peitossa. Yhdessä nurkassa erottuu takan jäänteet. Raunio on merkitty metallikyltillä.

Poroluodonkrunni 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Poroluodonkrunnin saaren länsiosassa on kaksi rakennuksenperustusta, kalliohakkaus sekä useita pieniä röykkiöitä jäänteinä verkonkuivatustelineiden perustuksista. Perimätiedon mukaan saaren ensimmäinen asukas oli alaveteliläinen Skriko -niminen kalastaja, joka asui tällä paikalla. Asuinpaikan länsipuolella rantavedessä on iso kivi, jota kutsutaan vieläkin hänen mukaansa "Kriikon kiveksi". Tästä etelään on meressä ns. papinkivi, johon papin kerrotaan ajaneen karille tullessaan saareen saarnaamaan.
Rakennuksenperustus 1 (pääkohde) on nelisivuinen ja hyvin säilynyt. Se on rakennettu isohkoista kivistä ja on sisämitoiltaan noin 2,5x2 metriä. Oviaukko on suunnattu rantaa kohti. Kyseessä on ilmeisesti kalastajamökin perustus.
Rakennuksenperustus 2 (alakohde) sijaitsee tästä noin 50 metriä lounaaseen alempana ja lähempänä rantaa. Tämäkin perustus on nelisivuinen ja rakennettu isoista kivistä. Rakenteen yksi sivu on ladottu kalliota vasten. Kyseessä on mahdollisesti karjasuojan jäänteet.
Rakennusperustusten välimaastossa kalliolla on pienillä kivillä kehystetty kalliohakkaus, johon on kaiverrettu teksti "1865 POHIANEN JA alapuolella päivämäärä 6.9. Perimätiedon mukaan tuona päivänä oli raju myrsky ja kirjoitus on kaiverrettu tapahtuman muistoksi
Kalliolla rakennusperustusten välimaastossa on kymmenkunta pientä kiviröykkiötä, jotka ovat todennäköisesti jäänteitä verkonkuivatustelineiden perustuksista.

Vanha Lintukangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne 1 sijaitsee kivikkoisessa nuorta mäntymetsää kasvavassa mäenrinteessä Vanhan Lintukankaan metsäautotien eteläpuolella. Asumuspainanne on laakea ja sitä ympäröi matala, mutta selkeä ympärysvalli. Eteläreunasta se puuttuu noin kolmen metrin matkalta, ilmeisesti kulkuaukon kohdalta. Toinen kulkuaukko on vastapäätä asumuspainanteen pohjoisreunassa. Asumuspainanteen läpimitta on noin 10x10 metriä.
Asumuspainanne 2 (alakohde) sijaitsee samalla kangasharjanteella noin 100 metriä asumuspainanteesta 1 länteen, metsäautotien eteläpuolella etelään viettävässä rinteessä. Asumuspainanne on pitkänomainen, itä-länsisuuntainen ja läpimitaltaan noin 9x4 metriä. Käytävämäinen noin 2 metriä pitkä kulkuaukko erottuu asumuspainanteen pohjoissivulla.

Tuohinaama (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilimiilu sijaitsee kangasharjanteen lounaisrinteessä Korpijoen metsäautotiestä noin 450 metriä etelään. Hiilimiilun koko rakenteen läpimitta on noin 8 metriä ja kuopan läpimitta noin 3 metriä. Miilun pohjois-luoteisreuna on äestetty ja näkyvissä on hyvin runsaasti hiiltä ja mustaa maakerrosta, samoin miilun pohjassa heti turvekerroksen alla.
Noin 15 metrin päässä hiilimiilun pohjois-luoteispuolella ylempänä rinteessä on pitkänomainen painanne, jonka läpimitta on noin 12x6 metriä. Painanne sijaitsee kivikkoisessa ja äestetyssä maassa, joten sen luonteesta on vaikea saada selkoa. Maa on painanteen alueella on voimakkaan punaista ja joukossa on myös hiiltä.

Soidinharju (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Jätinkirkko sijaitsee kivikkoisen harjanteen eteläosassa, kuivalla mäntykankaalla. Jätinkirkon kehävallin pituus on noin 26 metriä ja leveys noin 13 metriä. Kehävallin suunta on luode-kaakko. Kehävalli on suhteellisen matala, mutta erottuu maastossa selvästi. Sen leveys on noin 4-6 metriä. Vallin pitkällä sivulla lähellä kaakkoispäätyä on soikea kiviröykkiö, jonka läpimitta on noin 3x4 metriä. Röykkiön keskellä on pieni kuoppa. Jätinkirkon kehävallin sisään jäävä alue on tasainen ja lähes kivetön. Jätinkirkon länsipuolella lähellä luoteispäätyä on kapea kivivalli, joka muodostaa yhdessä jätinkirkon vallin kanssa jonkinlaisen "minijätinkirkon". Tämän rakenteen koko on noin 7x4 metriä. Jätinkirkon yli pitkittäissuuntaan on aikaa sitten kulkenut metsäkoneen ajoreitti, mutta kohde on suhteellisen hyvin säilynyt. Jätinkirkko erottuu hyvin lidarkartassa.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan. Jätinkirkon pohjois/koillisosasta, vallin sisäpuoliselta raivatulta alueelta, metsäkoneen ajourasta (tai sen viereltä) havaittiin kaksi kvartsia n. 2 m päässä toisistaan – ne jätettiin paikoilleen, mutta niiden koordinaatit otettiin ylös alakohdepisteiksi. Kvartsit olivat irtonaisia ja toinen
oli sammalen päällä n. 10 cm päässä paljastuneesta maasta. Lisäksi jätinkirkon ulkopuolelta havaittiin kaksi rakkakuoppamaista kuoppaa kivikossa, yksi luoteis- ja yksi kaakkoispuoella, molemmat vajaan 10 m kehävallin ulkopuolella.

Soidinharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pääasiassa mäntymetsää kasvavan kivikkoisen kankaan itärinteessä noin 230 metriä Korpijoentien itäpuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 20 metriä ja kuopan halkaisija noin 7 metriä. Halssi on haudan kaakkoisreunassa ja sen pituus on noin 6 metriä. Haudan ympärillä on kaivelun jälkiä.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Tervahaudan eteläpuolella, n. 5 m päässä, on jyrkkäreunainen maakuoppa, joka muistuttaa jyrkkyydeltään hieman romahtanutta kaivoa, mutta on muodoltaan pitkänomainen. Kyseessä on mahdollisesti yksi aiemmassa tarkastuksessa havaituista kaivelun jäljistä, mutta kyseessä ei kuitenkaan vaikuttaisi olevan mikään aivan viimeaikainen kuoppa. Joka tapauksessa se on tässä merkitty omaksi alakohteekseen.

Vanha Lintukangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Vanhan Lintukankaan länsiosassa loivasti luoteeseen viettävän kivikkoisen kankaan rinteessä. Kyseessä on kivistä ladotun kehävallin reunustama soikea ja matala painanne. Rakenne muistuttaa pientä jätinkirkkoa, mutta kyseessä on silti todennäköisemmin asumuspainanne. Asumuspainanne on läpimitaltaan noin 10x8 metriä ja pohjois-eteläsuuntainen. Painanteen itäsivulla on käytävämäinen kulkuaukko, jonka pituus on noin 4 metriä ja leveys noin 2 metriä. Itäisessä reunavallissa on myös röykkiömäinen rakenne, jonka keskellä on pieni kuoppa.

Marjakangas (1000044955) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee kivikkoisella kankaalla Kettuharjun metsäautotieltä noin 150 metriä luoteeseen. Kankaalla kasvaa harvakeltaan männikköä. Asumuspainanne on läpimitaltaan noin 8x5 metriä, muodoltaan soikea ja luode-kaakko suuntainen. Painanteen ympärysvalli on hyvin vahva ja siinä paikoin isompia kiviä, etenkin päädyissä sijaitsevien kulkuaukkojen läheisyydessä. Asumuspainanne muistuttaa Roskikankaan asumuspainanteita, jotka sijaitsevat noin 400 metriä Marjakankaasta pohjoiseen.
Asumuspainanteesta noin 20 metriä itä-koilliseen on kivirakenne , mikä muistuttaa joninlaista minijätinkirkkoa (alakohde). Rakenne on U:n muotoinen ja kehävallin avoin osa on etelään viettävään rinteeseen päin. Valli ei ole aivan yhtenäinen, vaan muodostuu mahdollisesti kolmesta kiviröykkiöstä. Rakenteen koko on noin 10x 6 metriä ja se on saman suuntainen kuin asumuspainanne.
Kivirakenteesta vajaat 100 metriä itä-koilliseen on alempana kankaan kivikkoisessa itärinteessä myös painanne (alakohde). Rakenne muistuttaa muuten em. asumuspainannetta, mutta on varsin pieni, noin 5x3 metriä. Painanteen ympärillä on selkeä reunavalli.

Aliojanharju (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Aliojanharju on korkea kivikkoinen mäki reilun kilometrin päässä Lintukankaan metsäautotiestä länteen.
Mäen korkeimmalla kohdalla luode-kaakko suuntaisella harjanteella on pirunpeltoon raivattu rakenne, joka muistuttaa historiallisen ajan tomtning-rakenteita saaristossa. Kyseessä on lähes nelisivuinen painanne, jossa on selkeät reunavallit länsi ja pohjoisreunalla. Muilla sivuilla seinärakenne erottuu huonommin. Kulkuaukko on mahdollisesti ollut itäsivulla. Rakenteen läpimitta on noin 4x5 m. Todennäköisesti kyse on tilapäisasumuksen jäänteestä. Välittömästi rakenteen pohjois- ja itäpuolella on pienempiä 1-2 metrin läpimittaisia painanteita, samoin yksi pirunpellon luoteispäässä sekä kaakkoispäässä. Em. rakenteiden lisäksi pirunpellossa on myös kivikasoja ja kuoppia, jotka vaikuttavat varsin moderneilta.

Tiekangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Tiekangas sijaitsee Mutkalammin kylän itäosassa. Maasto on tasaista ja kuivaa hietakangasta. Kankaalta tarkastettiin lidarkarttahavaintojen perusteella kahdeksan asumuspainannetta. Painanteet ovat pitkänomaisia ja melko matalia. Osassa erottuu selkeä ympärysvalli ja kulkuaukko päädyssä. Painanteiden suunta on pohjois-etelä tai luode-kaakko. Suurin painanteista on ilmeisesti useamman painanteen muodostama yhtenäinen rivitalotyyppinen rakenne (pääkohde). Rakenteen pituus on noin 25 metriä ja leveys noin 5 metriä. Painanteen pohjalla huuhtoutumiskerros on yli 20 cm paksu. Muut asumuspainanteet on merkattu alakohteiksi 2-8.

Vesineva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Vesinevan asuinpaikka sijaitsee tasaisella hietakankaalla Mutkalammin kylästä koilliseen Järventien pohjoispuolella. Kankaalta tarkastettiin lidarkarttahavaintojen pohjalta kuusi asumuspainannetta, kolme pienempää kuopannetta sekä rivitalomainen yhtenäinen rakenne, joka koostuu useammasta painanteesta. Asumuspainanteet ovat kaikki pitkänomaisia ja melko matalia. Suurin osa niistä sijaitsee muinaisrannan suuntaisesti yhdessä rivissä 50 metrin korkeuskäyrää seuraillen. Selkein ja suurin asumuspainanteista on läpimitaltaan 4x10 metriä (pääkohde). Asumuspainanteen luoteispäädyssä ympärysvallissa erottuu noin 2x2 metrin kokoinen painanne, mahdollisesti kulkuaukko/eteinen. Muut asumuspainanteet ja kuopanteet on merkattu alakohteiksi

Välikallio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla Pikkukallion metsätien länsipuolella. Tervahaudan koko läpimitta on noin 24 metriä ja kuopan läpimitta noin 8 metriä. Halssi on käytävämäinen ja pituudeltaan noin 10 metriä. Se suuntautuu kaakkoon. Tervahaudan päällä kasvaa tiheää nuorta sekametsää.

Paasineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan pohjoisrinteessä Pikkukallion ja Valkeakallion metsäautoteiden risteyksen kaakkoispuolella. Tervahaudan koko läpimitta on noin 23 metriä ja kuopan läpimitta noin 8 metriä. Haudan halssi on käytävämäinen ja noin 7 metriä pitkä. Se suuntautuu koilliseen. Tervahaudan päällä kasvaa tiheää sekametsää. Haudan ja tien väliseen maastoon on kaiveltu useita kuoppia ja painanteita.

Välineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienen mäenkumpareen kaakkoisreunassa, noin 80 metriä Välikallionpiston metsäautotien eteläpuolella. Koko tervahaudan läpimitta on noin 17 metriä ja kuopan läpimitta on noin 7 metriä. Halssi on pituudeltaan noin 7 metriä ja suuntautuu koilliseen. Haudan päällä kasvaa harvakseltaan nuorta mäntyvaltaista sekametsää.

Lehdonjärvi 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pieni tervahauta sijaitsee Lehdonjärven koillispuolella, tasaisella mäntyvaltaisella hietakankaalla. Haudan eteläpuolella kulkee kärrypolku. Haudan halkaisija on noin 10 metriä ja kuopan halkaisija noin 5 metriä. Halssi on rakennettu haudan pohjoisreunaan. Lehdonjärvi 2 tervahauta sijaitsee tästä noin 150 metriä länteen.

Hama 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee kivikkoisen mäen korkeimmalla kohdalla pirunpellossa. Paikalla on neljä kivikkoon raivattua kuoppaa. Pohjoisin rinteessä oleva kuoppa on niistä selkein ja sitä ympäröi matala kivivalli. Kuoppa on soikea ja läpimitaltaan on noin 2x1,5. Muut hieman ylempänä mäen laella sijaitsevat kuopat ovat suurin pirtein saman kokoisia, mutta eivät rakenteiltaan yhtä selkeitä.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Sieltä kartoitettiin yksi rakkakuoppa lisää (rakkakuoppa 5, alakohteet)

Hautaniemi (1000045395) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pääosin kuusimetsää kasvavan kivikkoisen kankaan länsirinteessä noin 300 metriä Lintukankaantien länsipuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 22 metriä ja kuopan halkaisija noin 10 metriä. Halssin pituus on noin 8 metriä ja se suuntautuu lounaaseen. Tervahaudan sisällä ei kasva puita ollenkaan, mutta reunavallin päällä on nuorta kuusikkoa.

Hietakangas 2 (1000045397) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Hietakankaan länsirinteessä on soikea kivistä rakennettu kehävalli, mitoiltaan noin 3,5 x 3 metriä. Kivivallin leveys on noin 0,5-1 metriä. Sisäosa on melko tasainen, mutta pohjalla tuntuu paikoin kiviä. Rakenne on paksun sammalkerroksen peitossa. Kyseessä saattaa olla pienen rakennuksen perustus.

Herlevinharju 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Herlevinharjun keskiosissa metsäautotien länsipuolella. Tervahaudan koko halkaisija on noin 25 metriä ja kuopan halkaisija noin 8 metriä. Halssi on tervahaudan koillisreunassa. Tervahaudan lähiympäristössä on erikokoisia kuoppia ja painanteita, joista osa saattaa liittyä tervanpolttoon.

Herlevinharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Pyyntikuoppia hiekkaharjulla, Herlevinharjun eteläosassa, metsätien risteyksen lähellä, kankaalla noin 100 metrin matkalla rivissä. Kuopanteista suurimmat ovat noin 3-4 m läpimitaltaan ja syvyydeltään noin 0,5 m. Kuopanteiden pohjoispuolella on tervahauta ja siihen liittyviä kaivantoja. Inventoinnissa 1988 tehdyissä koepistoista ei tullut löytöjä; kuopissa oli podsolimaannos, joka ei kuitenkaan ollut yhtenäinen.
Kohde tarkastettiin vuonna 2022. Havaintojen tekoa ja tulkintaa vaikeutti se, että alueella on erilaisia ja eri aikoina syntyneitä kuoppia ja painanteita, joista osa liittynee moderniin hiekanottoon, osa tervanpolttoon ja osa on näitä vanhempia pyyntikuoppia. Pyyntikuopiksi tulkitut seitsemän kuoppaa muodostavat säännöllisen noin 110 metriä pitkän luode-kaakko suuntaisen jonon. Kuoppa 1 (pääkohde) on läpimitaltaan noin 2,5 metriä ja siinä havaittiin selkeä podsolimaannos ja paksu huuhtoutumiskerros, mikä viittaa siihen että kuoppa on melko vanha. Samanlainen havainto tehtiin kuopasta 5 (alakohde).

Pohjakallio (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Röykkiö sijaitsee Pohjakallion länsiosassa kallioisen harjanteen päällä. Röykkiötä on pengottu ja siitä on otettu kiviä. Alempana rinteessä on runsaasti irtokiviä, jotka ovat todennäköisesti peräisin röykkiöstä. Röykkiö on ollut alun perin halkaisijaltaan noin 6x10 metriä, muodoltaan soikea ja lähes pohjois-eteläsuuntainen. Röykkiön pohjoisosan läpi on aikoinaan raivattu kärrytielinja ja röykkiön pohjoispäädyn reunakivet ovat näkyvissä tien toisella puolella. Heti röykkiön lounaispuolella on iso kivipaasi (200cmx70cm), joka lepää kahden pienemmän kiven päällä. Kyseessä on mahdollisesti kivipöytä tai kaatunut pystykivi, joita kumpiakin toisinaan esiintyy pronssikautisten hautojen yhteydessä.

Neuvostosotavankien hautausmaa (Hautapaikat)
Moderni; Neuvostosotavankien hautausmaa sijaitsee Kälviällä Vuolteen kylällä. Hautausmaalle on haudattu 35 Vuolteen sotavankileirillä vuosina 1941-1942 kuollutta neuvostoliittolaista sotavankia. Hautausmaalle on pystytetty muistokivi ja kyltti, johon on merkitty haudattujen sotavankien nimet sekä syntymä- ja kuolinvuodet. Pientä hautausmaata ympäröi puinen aita. Läheiseltä Vuolteentieltä on opaste hautausmaalle

Ohteenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee nuorta männikköä kasvavalla hietakankaalla Kunkaantien eteläpuolella. Koko tervahaudan läpileikkaus on noin 15 metriä ja kuopan läpileikkaus noin 6 metriä. Halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan ja sen pituus on noin 5 metriä.

Köyrisenoja (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee nevojen ympäröimällä kivikkoisella kangassaarekkeella Ristinevan itäpuolella, Totusträsketistä noin 600 metriä pohjoiseen. Röykkiö on matala ja läpimitaltaan noin 4x5 metriä. Röykkiössä on noin 60 cm korkea pystykivi, joka on kiilattu paikoilleen pienemmillä kivillä. Viisarikivi?

Välikangas 2 (1000046015) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee pirunpellossa pitkänomaisen harjanteen korkeimmalla kohdalla kaakkoispäässä.
Paikalla on kaksi painannetta, jotka muistuttavat asumuspainanteita mutta ovat pienempiä ja raivattu kivikkoon. Painanne 1 on soikea, läpimitaltaan noin 3x4 metriä. Keskellä painannetta kasvaa koivu ja mänty. Painanne 2 (alakohde) sijaitsee tästä vajaat 20 metriä luoteeseen. Painanteen läpimitta on noin 3x2 metriä ja sen keskellä kasvaa mäntyjä. Kummatkin painanteet sijaitsevat pirunpellon etelä-lounaisreunassa ja niitä ympäröi matala kivivalli. Ne muistuttavat historialliselta ajalta tunnettuja kalastajien ja hylkeenpyytäjien tilapäisasumuksen pohjia saaristossa. Näiden painanteiden lisäksi pirunpellossa on useita vanhoilta vaikuttavia rakkakuoppia, mutta myös moderneja kaivantoja ja kivikasoja.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan entisellään. Kohteen muut rakenteet kartoitettiin (alakohteet) ja aluerajausta muutettiin.

Luolakangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienehkö tervahauta sijaitsee Kontusentien pohjoispuolella polun varressa. Tervahaudan läpimitta on noin 12metriä.

Luolakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Luolakankaantien itäpuolella kuusimetsässä. Tervahaudan koko läpimitta on noin 16 metriä ja kuopan läpimitta noin 7 metriä. Halssi on haudan pohjoisreunassa. Tervahauta on hyvin säilynyt ja kauniisti sammaloitunut.

Luolakangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kontusentien eteläpuolella kangasmaastossa. Tervahaudan koko läpimitta on noin 20 metriä ja kuopan läpimitta noin 9 metriä. Halssi on haudan lounaisreunassa. Tervahaudan ympärille on kaivettu matala ojamainen ura. Tervahaudassa ja sen ympäristössä on runsaasti kaivelujälkiä.

Männistö (1000046025) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsäisellä kankaalla Kontusentien itäpuolella. Tervahaudan koko läpimitta on noin 17 metriä ja kuopan läpimitta noin 7 metriä. Halssi on haudan koillisreunassa.

Marjakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kettuharjuntien koillispuolella kivikkoisen kankaan itärinteessä. Haudan kaakkoispuolella kulkee polku. Haudan syvyys on yli metrin ja sitä ympäröi vahvat reunavallit. Haudan läpimitta on noin 13 metriä. Hauta on suhteellisen hyvin säilynyt.

Siljakallio (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Siljakallion itäpuolella pirunpellon pohjoisosassa on kivikkoon raivattu painanne, röykkiö sekä useita kuoppia. Painanne on läpimitaltaan noin 4x3 metriä ja muodoltaan soikea. sen itäreunassa on iso kivi. Mahdollisesti kyseessä on tilapäisasumuksen pohja. Röykkiö sijaitsee tästä noin 35 metriä luoteeseen. Se on matala, säännöllisen pyöreä ja läpimitaltaan noin kolme metriä. Näiden lisäksi kohteessa on kolme rakkakuoppaa. Pirunpellon koillis-itäreunassa on muinaista rantavalleja ja niiden väliin muodostuneita painanteita, joka vaikuttavat luontaisilta.
Pirunpellossa on myös moderneja kaivelun jälkiä. Samoin pirunpellon länsipuolella kalliolla on runsaasti erilaisia kivirakennelmia jotka vaikuttavat suhteellisen moderneilta.

Haukkaneva (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Haukkanevan pohjois-luoteis puolella Mutkalammin kylästä noin 1,5-2 km koilliseen. Alue on matalaprofiilista tasaista hietakangasta. Kankaalta kartoitettiin kaikkiaan 12 asumuspainannetta noin 400 metriin matkalta pitkin Haukkanevan pohjois-luoteisreunaa jota asumuspainanteet noudattelevat. Näiden lisäksi alueella on myös luontaisilta vaikuttavia painanteita. Havaintojen tekoa vaikeutti paikoin hyvin tiheä nuori metsikkö.
Asumuspainanteet keskittyvät pääosin 50 metrin korkeuskäyrän tuntumaan. Ne ovat enimmäkseen matalia ja pitkänomaisia, osa jopa lähes nelisivuisia ja suorakaiteen muotoisia. Pääkohteessa, noin 7x5 metrin kokoisessa painanteessa havaittiin noin 15 cm huuhtoutumiskerroksen alta hyvin tummanruskeaa kulttuurikerrosta. Samanlaisia havaintoja tehtiin myös kahdesta muusta asumuspainanteesta (kts. alakohteet).
Asumuspainanteet 8-12 sijaitsevat hieman muita alempana 50 metrin korkeuskäyrän alapuolella, hyvin alavalla maalla nevan läheisyydessä. Painanteissa kasvaa rämetyypin kasveja ja niissä on paksu turvekerros. Pohja on kuitenkin hiekkaa ja niissä on samanlainen hietakankaan podsolimaannos kuin muissakin asumuspainanteissa.

Hietajärvi (1000046075) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Hietajärven länsirannalla tasaisella hietakankaalla, Mutkalammin kylästä noin 3 km koilliseen. Kankaalta kartoitettiin kaikkiaan 9 kpl asumuspainanteita. Näiden lisäksi alueella on myös luontaisilta vaikuttavia painanteita, joista on vaikea päätellä ovatko ne ihmisen muokkaamia. Asumuspainanteet ovat pitkänomaisia, osa jopa lähes nelisivuisia tai suorakaiteen muotoisia. Ne on sijoitettu enimmäkseen samaan suuntaan järven rantaviivan kanssa eli suurin pirtein pohjois-eteläsuuntaan. Asumuspainanteet sijoittuvat 51-52 metrin korkeudelle meren pinnasta. Pääkohteessa (asumuspainanne 1) havaittiin n. 12 cm paksun huuhtoutumiskerroksen alla heikosti noensekaista kulttuurikerrostumaa. Asumuspainanne on läpimitaltaan noin 12x4 metriä ja pohjois-eteläsuuntainen. Se on osittain vaurioitunut: painanteen pohjoispäädyn yli kulkee metsätie ja eteläpäädyn yli metsäkoneen ajoura.
Muu asumuspainanteet on merkattu alakohteiksi.

Niinilampi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Runsas-nimisen luode-kaakko suuntaisen harjanteen eteläosan reunalla. Paikka on Kalajoen ja Kannuksen rajasta 170 m kaakkoon ja Niinilammesta 160 m luoteeseen. Asumuspainanne on matalan ja pienialaisen (noin 35x25 m) harjanteen korkeimmalla kohdalla sen koillisosassa. Asuinpaikan lähiympäristö on kivistä ja kasvaa mäntymetsää. Maaperä on lähinnä kivistä soraa. Painanteen ympärillä on kivensekainen jokseenkin yhtenäinen matala valli. Vallin ympäröimän alueen pohjakaava on pyöreähkö. Vallin rajaaman alueen sisäpuolella oleva painanne on neliömäinen. Koko rakenteen halkaisija on noin 9 m ja vallien rajaaman painanteen noin 4 m. Painanteen syvyys on noin 1 m. Asumuspainanteen keskelle kaivettiin 40x40x20 cm koekuoppa, josta löytyi kvartsi-iskoksia. Kohteen ympäristöön kaivettiin 3 koekuoppaa, joista ei tullut löytöjä. Asuinpaikka rajattiin asumuspainanteen, maaperän ja topografian perusteella. Kohde tarkistettiin lidarhavainnon perusteella.

Kortesuonräme (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kortesuonrämeen ja Tuohrämeen välisellä mäkialueella korkeimman kohdan tuntumassa. Paikka on todennäköisesti käyttöaikana sijainnut pienen saaren mantereenpuoleisessa päässä. Maasto on paikoin kivistä kuusi- ja mäntyvaltaista kangasta. Maasto on paikalla loivapiirteistä. Maaperä on lähinnä soraa ja hiekkaa. Paikalta löydettiin kolme kivikautista asumuspainannetta. Kaikki kuopat ovat varsin syviä ja selkeäpiirteisiä ja niitä kiertää matala valli. Lounaanpuoleinen painanne (pääkohde) on hieman suorakulmainen muodoltaan. Kuopan mitat ovat noin 6x5 m ja syvyys arvioilta 80 cm. Matalat vallit ovat noin 2-3 m leveitä ja rakenteen kokonaismitat 11x9 m. Painanne on suunnaltaan itäkoillisesta länsiluoteeseen. Pohjoisreunalla kulkee vanha metsäkoneen ura, joka on voinut vahingoittaa vallia. Keskelle painannetta kaivettiin 40x40x25 cm koekuoppa, josta löydettiin kvartsi-iskoksia. Maaperä oli varsin kivistä. Pikkukivien lisäksi hiekan joukossa oli jonkin verran suurempia 10-20 cm kiviä.
Tiedot muista asumuspainanteista alakohteissa.

Selkäpolku (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee taimikon keskellä. Ympärillä kasvaa kuusta ja mäntyä. Tervahauta on halkaisihaltaan noin 12 m ja syvyydeltään 0,5 m. Vallit ovat matalat ja halssi on länteen. Pohjalta havaittiin hiiltä. Kohteen ohi kulkenut reitti on tunnettu Selkäpolkuna (NA: Leevi Junkala 1954). Kulkureitti on voinut liittyä myös tervan kuljettamiseen, sillä lähistöllä ei ole vesistöjä. Polku on merkitty vielä 1952 peruskarttaan.

Lähdekorvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Alueella on kaksi tervahautaa ja mahdollinen tervapirtin kiuas. Eteläisempi hauta (pääkohde) on hakkuuaukean keskellä. Sen kokonaishalkaisija on noin 18 m ja vallit 4-5 m leveät. Etelään osoittava halssi on selkeäpiirteinen ja sitä rajaavat vallit. Tervahaudan pohjalta havaittiin vahva hiilensekainen nokinen hiekkakerros.
Toinen tervahauta ja mahdollinen tervapirtin kiuas alakohteina.

Kortekorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on kokonaisuudessaan noin 14 m. Vallit ovat 3 m leveät. Pohjalla on paksu nokisen hiekan kerros. Halssi osoittaa itä-koilliseen. Tervahaudan lähellä on suuri pitkänomainen painanne (kts. alakohde).

Hautasaari (1000046111) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lensuan ja Maalikankaan välisessä ojitettujen soiden ympäröimässä saarekkeessa tasanteen reunassa. Metsäkirkontieltä luoteeseen on tervahaudalle matkaa noin 140 m. Lähiympäristö on moreenikangasta ja nuorta kuusivaltaista sekametsää. Alueella on hiljattain tehty avohakkuu, mutta tervahauta ja sen valleilla kasvavat puut on säästetty. Tervahaudan pohjakaava on pyöreähkö, pohja suppilomainen ja vallit ovat selvät. Halssi on kaakkoon suolle päin. Haudan halkaisija on 12 m ja syvyys 1,5 m. Maanäytekairauksessa (käsikairalla) tervahaudasta löytyi hiiltä. Huuhtoutumiskerrosta ei ollut. Kohde tarkistettiin lidarhavainnon ja nimistön pohjalta.

Pajun Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee ojitettujen soiden rajaamalla Pajun Hautakankaalla Kanervanevan eteläpuolella 400 m Silmäjärventieltä pohjoiseen. Aivan metsäautotien vieressä on kaksi tervahautaa noin 30 m etäisyydellä toisistaan. Lähiympäristö on loivapiirteistä moreenikangasta ja nuorta kuusivaltaista sekametsää. Pohjoisempi tervahauta (pääkohde) on pyöreähkö ja pohjaltaan laakea. Kasvillisuuden peittämät vallit ovat matalat ja maastossa lähes huomaamattomat. Halssi on lounaaseen. Halkaisija on noin 15 m ja syvyys 0,5 m.
Eteläisempi tervahauta alakohteena. Maanäytekairauksissa (käsikairalla) molemmista tervahaudoista löytyi hiiltä. Huuhtoutumiskerrosta ei ollut. Kohde tarkistettiin lidarhavaintojen pohjalta. Myös paikannimistö viittaa tervahautoihin.

Pajakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Raudansulatuspaikka sijaitsee alueella nimeltä Pajakangas. Siellä on kolme muodostumaa,
jotka ns. vierekkäin muodostavat kirjaimen L. Niiden reunat ovat kohollaan ja keskellä
maa on alempana. Alueelta löytyy rautakuonaa. Maa on soista ja vetistä. Osana Lestijokilaakson historiaa on raudantyöstö. Kohde on mahdollisesti ollut suomalmin esityöstön polttopaikka.
Vuoden 2022 inventointi: Kohde sjaitsee Pajakangas nimisellä kankaalla loivapiirteisessä maastossa. Paikalla on kokonaishalkaisijaltaan 9 m hiilimiilu. Vallin keveys on noin 2 m. Maaperä ympäristössä on kosteaa ja miilun pohjataso on vetinen. Pohjalta havaittiin nokista hiekkaa ja hiilenpaloja. Rakenteen pohjoispuolella on huomattavan syvä kuoppa, halkaisijaltaan noin 3 m yläreunastaan.
Miilun lounaispuolella on kiviröykkiö (alakohde). Röykkiö on mitoiltaan 2x2 m ja pääosin varvikon peitossa lukuun ottamatta päällimmäisiä kiviä, jotka on voitu kasata paikalle myös myöhemmin. Yksi röykkiön kivistä on pinnaltaan kuonaantunut. Vaadittava kuumuus olisi voitu saavuttaa raudanvalmistuksessa. Toisaalta suuria lämpötiloja voi syntyä myös miilun tai tervahaudan leimahtaessa hallitsemattomaan paloon. Paikalta on tietojen mukaan löydetty rautakuonaa (Lehtola 2007). Joka tapauksessa miilun sijoittaminen raudanvalmistuspaikalle olisi luontevaa. Mikäli alueelta on löytynyt rautakuonaa, kyseessä olisi todennäköisemmin raudanvalmistuspaikka kuin pasutuspaikka, mihin aiemmassa tutkimuksessa viitataan. Tähän viittaa myös paikan nimi.
Kohteen nimeämisessä on ollut sekavuuksia ja päällekkäisyyttä. Asian selkeyttämiseksi aikaisempi nimi Lisä-Parsiala 2 on muutettu Pajakankaaksi kohteen paikannimen mukaan.

Yrjönkalliot (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki on kooltaan noin 1,5x1,5x0,5 metriä. Se koostuu neliönmuotoisesta kiviperustasta, jonka keskellä on noin 30x30 cm kokoinen viisarikivi. Päällimmäiset kivet ovat sammaleen peitossa, alemmat paremmin esillä. Viisarikiven yhdellä sivulla on mahdollisesti hakkauksia, jotka ovat kuitenkin hyvin epäselvät, eikä tästä ole täyttä varmuutta. Rajamerkki sijaitsee nykyisellä Kannuksen ja Toholammin kuntien rajalla. Pitäjien välinen raja on kulkenut paikalla ainakin 1800-luvulta lähtien.

Horna (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen mäen eteläpuolella sen alarinteessä. Tervahaudan eteläpuolella on laaja hakkuuaukea. Tervahaudan halkaisija on noin 12 metriä. Haudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,7 metriä. Vallin leveys on noin 2 metriä. Halssi suuntautuu etelään. Se on noin 3 metriä pitkä ja 1 m leveä sekä syvä. Tervahaudan pohjalta otettiin maaperäkairalla näyte, josta havaittiin hiilensekaista mustaa maata. Tervahaudan päälle on kasattu oksia ja sen päällä kasvaa harvakseltaan mäntyä ja kuusta.

Solonneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienehkö tervahauta, jonka halkaisija on noin 12 metriä ja syvyys 1,2 metriä. Vallit ovat selkeät, leveydeltään 2,5 metriä, ja niiden päällä kasvaa kuusikkoa. Keskeltä tervahauta on puuton ja se erottuu selvästi ympäristöstään. Tervahauta sijaitsee pienen mäen päällä, josta halssi suuntautuu alarinteeseen pohjoisen suuntaan. Haudan keskiosasta otettiin maakairanäyte, josta erottui noin 10 cm paksuinen kerros hiiltä ja hiiltynyttä maata,

Hietaharju (1000046127) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Haudan syvyys on noin 1 metri pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Tervahaudan vallin leveys on noin 2 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on noin 6 metriä pitkä, 1,5 metriä leveö ja 1 metrin syvä. Tervahaudan pohjalta otettiin maaperäkairaus, josta havaittiin hiilensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa harvaa sekametsää. Puiden rungot ovat jykeviä.

Marjokangas (1000046128) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Sähkölinjan reunalla mäen rinteessä sijaitseva pienikokoinen tervahauta. Tervahaudan läpimitta on noin 11 metriä ja syvyys 1,6 metriä. Halssi osoittaa alarinteeseen kohti kaakkoa. Valli erottuu vain paikoittain, säilyneissä kohdissa se on leveydeltään noin 1,5 metriä. Muuten tervahauta on säilynyt kohtuullisen hyvin ja erottuu selkeästi ympäristöstään. Tervahaudan reunoilla kasvaa isompia kuusia ja pieniä koivuja. Alueella on myös kaadettu joitakin koivuja.

Kettukangas (1000046129) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienen puron läheisyydessä sijaitseva tervahauta, joka on läpimitaltaan 10 metriä. Tervahaudan syvyys on noin 1,5 metriä ja vallien paksuus 2 metriä. Alueelta on harvennettu metsää huomattavasti ja aivan tervahaudan vieressä näkyy metsäkoneen jälki. Halssi erottuu heikosti kohteen itäpuolella. Valli on jykevä, mutta paikoin myös huonosti säilynyt. Tervahaudan keskellä kasvaa nuorta kuusta ja isompia koivuja. Metsänkäytön seurauksena kohteella näkyy hiljattain kaadettuja puiden kantoja sekä paikalle kasattuja rankoja.

Kortenevankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kallioisen ja kivikkoisen mäen itäreunalla. Tervahaudan itäpuolella on hakkuuaukea. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 2 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se on noin 2 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Länsipuolella tervahautaa on maanottokuoppia, jonka takia tervahaudan valli on hieman sortunut. Tervahaudan päällä kasvaa tiheää pusikkoa. Tervahaudan pohjalta otettiin maaperäkairalla näyte, josta havaittiin hiilensekaista mustaa maata.

Kivikurunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on läpimitaltaan 13 metriä ja syvyydeltään noin 1,6 metriä. Valli on noin kolme metriä leveä, mutta monesta kohdasta hävinnyt. Halssi erottuu tervahaudan koillisosasta. Tervahauta sijaitsee hyvin tiheässä sekametsässä ja myös kohteen päällä kasvaa runsaasti kuusta ja koivua. Tämän vuoksi tervahauta erottuu hankalasti. Tervahaudan keskeltä otettiin maakairanäyte, jossa näkyi paksulti hiiltä ja hiiltynyttä maata.

Kuikkalamminneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on halkaisijaltaan noin 16 metriä. Haudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin metrin. Vallin leveys on noin 2,5 metriä. Halssi suuntautuu pohjoiskoilliseen. Se on noin 2,5 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Tervahauta on hieman vaurioitunut maanoton tms. yhteydessä. Tervahaudan pohjois-länsi puolella on moderneja kaivantoja ja tervahaudan pohjoisvallista on osa kaivettu samalla pois. Kaivantojen takia tervahaudan muoto on hieman epämääräinen. Tervahaudan päällä kasvaa peittävää sekametsää ja katajaa. Tervahaudan pohjalta otettiin maaperäkairaus, josta havaittiin hiilensekaista maata.

Pirttineva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta pienen mäen länsireunalla. Tervahaudan halkaisija on noin 22 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 metriä. Vallit erottuvat melko heikosti. Halssi suuntautuu länteen. Se on noin 7 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1 metrin syvä. Tervahaudan luoteispuolella, vallin ulkoreunalla on halkaisijaltaan noin 1,2 metrin kokoinen kuoppa, joka todennäköisesti liittyy tervahautaan. Tervahaudan päällä kasvaa jykevää sekapuustoa sekä heinää. Haudan pohjalta otettiin maaperäkairaus, josta havaittiin mustaa hiilensekaista maata.

Tynnyrikallionneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäen rinteessä, hakkuuaukean viereisellä matsäpalstalla. Läpimitaltaan tervahauta on noin 17 metriä ja syvyydeltään yläreunan pohjalle mitattuna jopa kolme metriä. ulkoreunalla olevan vallin paksuus on noin kaksi metriä. Halssi sijaitsee tervahaudan eteläreunassa, mäen alarinteessä. Valli ja halssi erottuvat paikoin heikosti, mutta ovat kuitenkin havaittavissa. Tervahaudan keskellä ja reunoilla kasvaa vanhoja kuusia, joista suurimpaan on asetettu jonkinlainen merkkinauha mahdollisesti merkitsemään kohdetta. Keskiosasta otettiin myös kairanäyte, jossa erottui paksulti hiiltä.

Raikoharju 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 0,4 metriä. Vallin leveys on noin 3 metriä. Halssia ei erottunut selvästi maastossa. Tervahaudan luoteisvallissa erottuu pieni aukko, joka on mahdollisesti halssiaukko. Tervahauta on heinikon ja keskikokoisen kuusen peitossa. Sen ympärillä on ajeltu metsäkoneella ja maata on muokattu. Tervahaudan pohjalta maaperäkairasta havaittiin mustaa hiilensekaista maata. Tervahaudasta noin 10 metriä itäkoilliseen havaittiin kuoppa, jonka koko on noin 2,5x2,5x1 metriä. Kuopan kairauksesta ei havaittu selvää huuhtoutumiskerrosta eikä hiiltä, joten todennäköisesti kyseessä on jokin melko moderni kaivanto.

Raikoharju 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 11 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin metrin. Vallin leveys on noin 2 metriä. Halssiaukko aukeaa etelään. Se on noin 2 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja metrin syvä. Tervahaudan valliin tehtiin maaperäkairaus, josta havaittiin mustaa hiilensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa heinää, katajaa ja kuusia. Sen kaakkoispuolella on suurehkp heinittynyt hakkuuaukea

Koskela (1000046247) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harvennetussa mäntymetsässä. Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin metrin. Tervahaudan vallin leveys on noin 2 metriä. Tervahaudan halssi erottuu kuoppana haudan itäpuolella. Vallien päällä kasvaa jykeviä mäntyjä. Tervahauta erottuu hyvin ympäröivästä maastosta. Tervahaudan pohjalle tehtiin kairaus, josta havaittiin hiilensekainen musta maakerros.

Historiallinen; Metsäisen harjanteen päällä sijaitseva tervahauta on pienikokoinen, mutta syvä ja selkeärajainen. Läpimitaltaan tervahauta on noin 10 metriä ja syvyydeltään 1,8 metriä. Valli on jykevä, leveydeltään noin kaksi metriä. Halssi osoittaa alarinteeseen kohti lounasta. Tervahaudan yhteydessä kasvaa harvaa puustoa ja kohde erottuu selkeästi hiekkaiselta metsäkankaalta. Tervahaudan pohjalta otettiin maakairanäyte, jossa näkyi selkeä huuhtoutumiskerros, rikastuma, sekä paksulti hiiltä. Tervahaudan läheisyydestä tunnetaan lukuisia kohteen Peuranevankangas 1 pyyntikuoppakohteita. Pyyntikuopat sijoittuvat tervahaudan kaakkoispuolelle. Peuranevankankaan alueella sijaitsee myös muita tunnettuja tervahautoja.

Riitakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 13 metriä. Haudan syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 0,8 metriä. Tervahaudan valli ei erotu maanpinnasta kovin selvästi. Valli on leveydeltään noin 2,5 metriä. Halssi suuntautuu länteen kohti jokea. Se on noin 5 metriä pitkä, metrin leveä ja 0,5 metriä syvä. Tervahauta sijaitsee peitteisessä maastossa. Sen päällä kasvaa suuria mäntyjä ja koivuja sekä hyvin tiheästi katajaa. Tervahaudan pohjalta kairasta havaittiin mustaa hiilensekaista maata.

Uudenmaankangas 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee loivan rinteen itäosassa. Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 2 metriä. Halssi aukeaa kohti itää. Se on noin 4 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja metrin syvä. Tervahaudan ulkopuolella kulkee katkoviivamainen kaivanto. Tervahaudan päällä kasvaa harvaa sekapuumetsää ja katajaa.

Muurahaissaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suppilomainen tervahauta sijaitsee mäen etelärinteellä. Tervahaudan halkaisija on noin 12 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,8 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 2,5 metriä. Halssi suuntautuu alarinteeseen kohti etelää. Se on noin 6 metriä pitkä, metrin leveä ja 0,3 metriä syvä. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto. Sen päällä kasvaa suurehkoja kuusia ja mäntyjä. Tervahaudan vallista otettiin kairaus, josta havaittiin noensekaista mustaa maata.

Harjunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakea tervahauta sijaitsee harjun koillispuolella sen alarinteessä melko tasaisella alueella. Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Haudan vallien leveys on noin 3,5 metriä. Halssi avautuu pohjoiskoilliseen. Se on noin 2,5 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 0,8 metriä syvä. Tervahaudan vallista otettiin kairaus, josta havaittiin hiilensekaista mustaa maata. Tervahaudan päällä kasvaa koivuja sekä kuusia. Se on heinittynyt.

Isonkivenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakeanmallisen tervahaudan läpimitta on 12 metriä ja syvyys non 1,3 metriä. Valli on noin 1,5 metriä leveä ja erottuu selkeästi. Halssi on hyvin säilynyt, noin 7 metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä kaivanto, joka osoittaa kohti lounasta. Halssissa on edelleen säilyneenä reikä, josta terva on juoksutettu. Tervahauta sijaitsee tiheällä metsäpalstalla ja myös vallin päällä kasvaa jykeviä mäntyjä ja kuusia. Tervahaudan pohja erottuu tasaisena. Kohteen pohjoispuolella metsä on hieman harvempaa ja helppokulkuisempaa. Tervahaudan keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa erottui selkeästi hiiltä ja hiiltynyttä maa-ainesta.
Noin 50 metriä tervahaudan koillispuolella sijaitsee osittain sammaleen peittämä kivikatomus, joka on tulkittu tervapirtin kiukaan jäännökseksi (kts. alakohde). Kiukaan mitat ovat noin 1,5 x1 metriä. Kiuas koostuu ainakin kolmesta kerroksesta päällekkäin asetettuja, laakamallisia kiviä.

Hautasaari (1000046256) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakea tervahauta sijaitsee peltojen ympäröimällä metsäsaarekkeella. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 17 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 metriä. Vallin leveys on noin 5 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Se on noin 6 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,2 metriä syvä. Halssin kohdalla tervahaudan keskiosan luona on esillä tervahaudan kylmämuurattuja kiviä. Haudan päällä kasvaa harvakseltaan suuria mäntyjä sekä koivuja. Sitä peittää myös katajat ja pajut.

Tuohisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee peltojen välisellä tiheällä metsäkaistaleella, noin 80 metrin päässä pellon reunalta. Tervahauta on rakennettu pienen harjanteen päälle. Kohteen läpimitta on noin 11 metriä ja syvyys 1,7 metriä ylärinteeltä pohjalle mitattuna. Valli on kahden metrin levyinen. Halssi on noin neljän metrin mittainen ja osoittaa kaakkoon. Tervahaudan alue on metsittynyt ha kohdetta on hieman haastavaa erottaa maastosta. Päällä kasvaa nuorehkoa koivua ja kuusta. Vallin ulkoreunalla näkyy kohdetta kiertävä katkoviivamainen kaivanto, josta erottuu tervahaudan tuuletusaukot. Haudan keskiosasta otettiin kolme maakairanäytettä, joissa näkyi hiiltä ja puhdasta täyttöhiekkaa. Tervahautaa on siis luultavasti täytetty käytön jälkeisenä aikana, mahdollisesti peltojen muokkaamisen yhteydessä.

Kivipesä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee hiekkaisella mäntykankaalla noin 70 metriä vierestä kulkevalta metsäpolulta länteen. Haudan läpimitta on noin 14 metriä ja syvyys 1,7 metriä. Ympäröivä valli on leveydeltään noin kaksi metriä. Halssi sijaitsee pohjoisreunassa. Tervahauta on rakennettu tasaiselle paikalle, jossa se erottuu selkeästi ympäristöstään. Vallin päällä kasvaa kookkaita mäntyjä. Haudan keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa näkyi selkeästi hiiltä. Valli ja halssi ovat osittain huonosti säilyneitä. Tervahauta on merkitty peruskartalle.

Matinneva (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki koostuu läpimitaltaan noin 50 cm pituisesta teräväkärkisestä viisarikivestä, joka sijaitsee noin kaksi metriä ojien leikkauskohdasta Vetelin ja Halsuan kunnanrajalla. Lähistöllä ei ole näkyvillä muunlaisia kohteeseen liittyviä kiviä, joten luultavasti rajamerkki on hajonnut ja siirtynyt pois alkuperäiseltä paikaltaan ojien teon yhteydessä. Viisarikivessä näkyy halkeamia ja se on ohuesti sammaleen ja jäkälän peittämä. Kaiverruksia ei ole näkyvillä. Vuoden 1967 peruskartalla sekä vuoden 1847 pitäjänkartalla rajamerkki on myös Vetelin ja Halsua kunnanrajan taitekohdassa.

Köntykorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tiheässä kuusivaltaisessa taimikossa. Tervahaudan halkaisija on noin 24 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan on noin 1,8 metriä. Vallin leveys on noin 5 metriä. Halssi aukeaa länteen. Se on noin 6 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 2 metriä syvä. Haudan pohja on puista avoin, mutta vallien päällä kasvaa kuusia. Pohjalle tehdystä kairauksesta havaittiin noensekainen maakerros.

Sammalkallio 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suuren tervahaudan halkaisija on noin 28 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 2 metriä. Tervahaudan ympärysvallien leveys on noin 6 metriä. Halssi aukeaa lounaaseen. Halssi on noin 7 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,8 metriä syvä. Tervahautaa peittää heinikko ja jykevä sekapuumetsä. Tervahaudan pohjoispuolella on vanha hakkuuaukea sekä taimikkoa. Tervahauta on merkitty peruskartalle.
Vuoden 2021 inventointiraportissa kohde on nimellä Sammalkallio.

Sammalkallio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienikokoinen, mutta jykevärakenteinen tervahauta sijaitsee hiekkaisella mäntykankaalla noin 40 metriä metsäautotien itäpuolella. Tervahaudan läpimitta on vain noin 7,5 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Halssi sijaitsee koillisreunassa. Valli on selkeä ja leveydeltään noin kaksi metriä. Tervahauta on rakennettu pienen harjanteen päälle, jossa puita on harvakseltaan. Itse kohde ei ole pahemmin metsittynyt, mutta ympärillä kasvaa jonkin verran mäntyjä. Haudan pohjalta otettiin maakairanäyte, jossa erottui selkeästi hiiltä. Kairauksen perusteella pohjalla on pintamaan alla myös jonkin verran isompia kiviä.
Vuoden 2021 inventointiraportissa kohde on nimellä Tauluniemi.

Yrttikivi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suppilomainen tervahauta sijaitsee tiheässä taimikossa. Se on halkaisijaltaan noin 16 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 2,5 metriä. Vallin leveys on noin 4,5 metriä. Halssi suuntautuu luoteeseen. Se on noin 3 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Tervahaudan vallien päällä kasvaa taimikkoa. Haudan pohjalle tehtiin kairaus, josta havaittiin mustaa hiilensekaista maata. Tervahauta on merkitty myös peruskartalle.

Yrttikivi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta ja mahdollinen tervapirtin pohja. Tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,5 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Se on noin 4 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Haudan päällä kasvaa tiheää puustoa ja puskaa, eikä se erotu selvästi ympäristöstä. Tervahaudan pohjalle tehtiin kairaus, josta havaittiin hiilensekainen maakerros. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.
Mahdollinen tervapirtin pohja sijaitsee noin 25 metriä länteen tervahaudasta (kts. alakohde). Suorakaiteen muotoinen kaivanto on kooltaan noin 5x4,5 metriä ja noin 0,7 metriä syvä. Sen reunoilla erottuu selvät vallit, jotka ovat noin metrin levyiset ja 0,3 metriä korkeat maan pinnasta mitattuna. Pohja sijaitsee hyvin peitteisessä mäntyvaltaisessa taimikossa.

Maijanpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Isokokoinen tervahauta sijaitsee mäen harjanteen päällä noin 200 metriä metsäautotien kaakkoispuolella. Läpimitaltaan tervahauta on noin 25 metriä ja syvyydeltään 1,8 metriä. Halssi osoittaa kaakkoon. Kohde on mahdollinen tuplahauta; tervahaudan ulkoreunalta erottuu kaksi kehämäistä vallia, joiden yhteisleveys on noin viisi metriä. Tervahaudan ympäristö on hyvin tiheää metsää ja myös kohde on voimakkaasti metsittynyt sekä vallien että keskiosan kohdalta. Tästä syystä tervahautaa on haastavaa havaita maastossa suuresta koostaan huolimatta. Tervahaudan keskiosaan tehtiin lapiolla koepisto, josta havaittiin selkeä määrä hiiltä. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Haukkaharju (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Matala kivilatomus, joka koostuu useammasta kerroksesta päällekkäin aseteltuja kiviä. Röykkiö on epämääräisen pyöreän muotoinen, sen pidempi sivu on 2,5 metriä ja lyhyempi 2 metriä pitkä. Röykkiön korkeus on noin 40 cm. Kohde koostuu erikokoisista kivistä, jotka ovat keskiarvoisesti noin 20 cm halkaisijaltaan. Kivet ovat merkittävästi sammaleen peitossa. Kohde sijaitsee mäntykankaalla, harjanteen alareunalla. Kohde on ajoittamaton ja maaperä oli liian kivikkoinen maakairanäytteen ottamista tai lapionpistojen tekemistä varten.

Kotinevanräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Haukilahdentien ja nimettömän metsäautotien risteyksessä melko tiheässä sekapuumetsässä. Tervahaudan halkaisija on noin 19 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 2 metriä. Vallin leveys on noin 4,5 metriä. Halssi suuntautuu lounaaseen. Se on noin 5 metriä pitkä, 2,5 metriä leveä ja 2,2 metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa sekapuumetsää.

Backända (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 2 metriä. Haudan vallin leveys on noin 4 metriä. Halssi aukeaa länteen. Se on noin 5 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 1,8 metriä syvä. Tervahaudan ulkopuolella kulkee katkoviivamainen kaivanto. Haudan pohjalle tehtiin kairaus, josta havaittiin hiilensekainen maakerros. Tervahauta on kasvillisuuden peitossa. Sen päällä kasvaa tiheää taimikkoa ja pajukkoa. Tervahauta on merkittynä peruskartalle.

Papinaho (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee isohkon hakkuuaukean eteläpuolella, noin 80 metrin päässä metsäautotieltä. Halkaisijaltaan tervahauta on noin 20 metriä ja syvyydeltään 2 metriä yläreunalta pohjalle mitattuna. Halssi on jykevä, mitoiltaan noin 7x5 metriä ja sijaitsee tervahaudan itäosassa. Valli on epäselvä, arviolta 2,5 metriä leveä. Tervahaudan keskeltä otettiin maakairanäyte, jossa näkyi selkeästi hiiltä. Tervahauta on sijaintinsa vuoksi vahingoittunut merkittävästi ja menettänyt muotoaan. Etenkin kohteen kohteen länsi- ja pohjoisosat ovat vaurioituneet ja vallia on hankala erottaa. Tervahaudan vieressä erottuu vielä metsäkoneen jälki. Kohteen luota puut on kaadettu, mutta tervahaudan itäpuolella on tiheää metsää. Tervahauta on merkitty peruskartalle.

Kärrytiekangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 2 metriä. Tervahaudalla on tuplavalli. Uloimman vallin leveys on noin 2 metriä ja sisemmän vallin leveys noin 3 metriä. Vallien välissä on kapea kaivanto, joka erottaa ne toisistaan. Halssi aukeaa itään ja se erottuu heikosti. Tervahaudan vallien päällä kasvaa suuria mäntyjä, kuusia ja haapoja. Kuusen taimikko ja pajukko peittää myös hautaa. Pohjalle tehtiin kairaus, josta havaittiin hiilensekainen maakerros. Tervahauta on merkitty peruskartalle.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan. Sijaintikorkeutta muutettiin vastaamaan maastokartan korkeutta.

Meranevanniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on kaksi tervahautaa, jotka sijaitsevat toisistaan noin 30 metrin päässä. Tervahaudat sijaitsevat vanhan hakkuuaukean itäpuolella, 20 metriä Harjuntieltä länteen. Pohjoisemman tervahaudan läpimitta on noin 13 metriä ja syvyys 0,8 metriä. Valli on paksu, noin 3,5 metriä leveä. Halssia ei erotu ollenkaan joko tervahaudan mallin tai kulumisen vuoksi. Kohde on kokenut jonkin verran vahinkoa metsänkäytön yhteydessä. Tervahaudan muoto on epämääräinen, mutta valli on edelleen jokseenkin näkyvissä. Kohteen ympäristö on tasaista harvaa metsää; tervahaudan kohdalla kasvaa hieman nuorta kuusta ja koivua.
Eteläisempi tervahauta on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,3 metriä. Vallin leveys on noin 3 metriä. Tervahaudan kuoppa erottuu heikosti, mutta sen vallit hyvin selvästi. Tervahaudan halssia ei erota ollenkaan maastossa. Tervahaudan päältä on ajeltu metsäkoneella ja sen etelä- ja pohjoispuolella on moderneja kaivantoja. Tämän takia tervahauta erottuu melko heikosti maastossa. Tervahaudan keskelle tehtiin kairaus, josta havaittiin noin 30 cm paksu hiilensekainen musta kerros. Tervahaudat on merkitty peruskartalle.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohteen todettiin olevan ennallaan. Eteläisimmän tervahaudan pohjoispuolella havaittiin n. 6 m halkaisijaltaan oleva ja 2m syvä pintakasvillisuuden peittämä kuoppa, myös tervahaudan eteläpuolella on kaksi isompaa kuoppaa.

Mustasalo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin metrin. Vallin leveys on noin 2,5 metriä. Halssi aukeaa alarinteeseen kohti lounasta. Se on noin 4 metriä pitkä, 1,5 metriä leveä ja 1,5 metriä syvä. Tervahaudan päällä kasvaa hyvin tiheää sekapuumetsää.

Vähämäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on kolme tervahautaa, joista yksi on pahoin vaurioitunut. Näistä kaikista koillisin tervahauta on osaksi tuhoutunut sen viereen rakennetun metsäautotien sekä maanoton takia. Tervahaudasta erottuu enää ainoastaan osa sen halssista.
Keskimmäinen tervahauta on halkaisijaltaan noin 10 metriä. Haudalla ei erotu selviä valleja. Sen syvyys on pohjalta maanpinnalle mitattuna 1,2 metriä. Halssi aukeaa kaakkoon kohti alarinnettä. Se on noin 3 metriä pitkä, 1,2 metriä elveä ja metrin syvä. Tervahaudan päällä kasvaa koivuja. Haudan vallin reunaan tehtiin kairaus, josta havaittiin mustaa nokista maata.
Kaikista lounaisin tervahauta on halkaisijaltaan noin 16 metriä. Sen syvyys vallien yläreunaan mitattuna on noin 1,5 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä. Halssiaukko aukeaa etelään. Se on noin 2 metriä leveä ja 2 metriä syvä aukko etelävallissa. Halssiaukon kohdalla on esillä tervahaudan kylmämuurattuja kiviä. Tervahaudan päällä kasvaa koivua ja pajukkoa. Haudan pohjalta otettiin kairaus, josta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Raaksin kytömaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Välittömästi Matinnevantien pohjoispuolella sijaitsee isokokoinen tervahauta, jonka voi havaita jo tieltä saakka. Tervahaudan läpimitta on noin 26 metriä ja syvyys korkeimmalta reunalta mitattuna noin kaksi metriä. Valli on neljä metriä leveä, jykevä ja monin paikoin vielä näkyvillä. Halssi laskee itää kohti. Keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa erottui selkeästi hiiltä. Tervahauta on kärsinyt tien rakentamisen yhteydessä. Tämän vuoksi tervahaudan muoto on epämääräisen pyöreä ja valli on osittain hävinnyt. Tervahaudassa syntynyttä hiiltä erottuu jo tien reunalta näkyvässä leikkauksessa. Kohteen pohjoispuolella sijaitsee hakkuuaukea. Tervahaudan päällä kasvaa nuorta haapaa, koivua ja kuusta.

Orhinselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakea tervahauta sijaitsee harvennetussa mäntymetsässä, jossa erottuu metsäkoneen sekä maanmuokkauksessa käytetyn auran jälkiä. Tervahaudan halkaisija on noin 10 metriä. Sen syvyys on noin metrin. Tervahaudan vallia ei erota sen itäosassa. Vallin leveys on noin 1,5 metriä. Halssi on koilliseen. Halssi on vaurioitunut metsän hoidossa. Tervahaudan pohjalle tehtiin kairaus, josta havaittiin mustaa hiilensekaista maata.

Uudenhaudankangas (1000046368) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tiheää sekametsää kasvavan kankaan etelärinteessä. Tervahaudan koko läpimitta on noin 18 metriä ja syvyys noin metrin. Halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan ja sen pituus on noin 6 metriä ja leveys noin 3 metriä. Haudan ympärillä erottuu paikoin ojamaista kaivantoa ja läheisyydessä on useita kuoppia ja painanteita. Tarkastushetkellä paksu lumikerros vaikeutti havaintojen tekemistä. Haudan keskiosa on avoin, mutta reunavallin päällä kasvaa haapoja ja kuusia.

Pihlajanmaankangas lounas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta, jonka halkaisija on 21 m, sijaitsee tasaisella kuivahkolla kankaalla. Kuopan syvyys on 0,7 m ja sortunut halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Ympäristössä ja haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä ja nuorta puustoa.

Kellarikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella kivisellä kankaalla. Haudan halkaisija on 13 m, kuopan halkaisija 5 m ja syvyys 0,7 m. Sortunut halssi suuntautuu koilliseen. Tervahauta sijaitsee tiheässä taimikossa.

Leukalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Leukalankankaan kaakkoisrinteellä. Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan läpimitta n. 8 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu itäkaakkoon, se on sortunut. Välittömästi tervahaudan eteläpuolitse kulkee ajopolku, jonka rakentaminen on hieman vaurioittanut eteläpuoleista vallia. Ympäristössä kasvaa pääosin nuorta metsää, pohjoispuolella kapealla kaistaleella vanhempaa kuusimetsää.

Näitäpuro (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Näitäpuron varrella elätekankaan harjujakson itäpuolella. Tervahaudan läpimitta on n. 13 m, kuopan läpimitta n. 7 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu purolle päin itään, pituus noin 5 m. Ympäristössä on pääosin taimikkoa, Näitäpuron varrella kasvaa vyöhyke rehevähköä metsää.

Oravamaanharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Oravamaanharjun pohjoisrinteellä. Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, kuopan läpimitta n. 11 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut. Tervahaudasta noin 20 m luoteeseen on rakennuksen pohja (alakohde). Se on suorakaiteen muotoinen n. 9x5 m, itä-länsisuuntainen, maaperustus n. 1 m leveä ja 50 cm korkea. Sisäänkäynti itäpäädyssä, ei jäänteitä tulisijasta. Oletettavasti varastorakennuksen jäännös. Alueella kasvaa nuorta puustoa - tervahaudan ympäristössä etenkin koivua ja kuusta, muuten pääasiassa mäntyä.

Pitkäselkä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pitkäselän etelärinteellä. Tervahaudan läpimitta on n. 21 m, kuopan läpimitta n. 14 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu etelään ja on sortunut. Hauta sijaitsee laajan avohakkuualueen eteläpuolella.

Kupehenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Soraharjanteella Kupehenkankaan länsirinteellä on tervahauta, painanne ja 2 kuoppaa. Tervahaudan läpimitta on 13 m, kuopan läpimitta n. 7 m ja syvyys 0,7 m. Halssi on sortunut ja suuntautuu etelään.
Tervahaudasta n. 15 m lounaaseen sijaitsee matalan vallin ympäröimä painanne tai mahdollisesti kaksoispainanne tai kaksi vierekkäistä painannetta. Selkeämpi koillinen painanne on soikea n. 6x4 m. Sekä painanteen pohjasta, että vallista paljastui kairalla selkeä podsolimaannos, n. 15-20 cm huuhtoutumiskerros, jonka alla rikastumiskerros. Rikastumiskerroksen värisävyssä oli hieman vaihtelua, mutta ei mitään selvästi kulttuurikerrokseen viittaavaa. Heti tämän painanteen lounaispuolella vaikuttaisi olevan toinen vallin ympäröimä painanne, mutta sen muoto on epäselvempi. Painanne vaikuttaa vaurioituneen metsätöissä. Tämän mahdollisen painanteen koillisosassa kairassa näkyi vaurioitumaton podsoli, mutta vaurioituneessa lounaispäädyssä kerrokset olivat sekoittuneita.
Tervahaudasta n. 50 ja 65 m koilliseen on kaksi maakuoppaa. Näistä lounaisempi on selkeämpi ja suurempi, n. 2,5x2 m soikeahko kuoppa, jota ympäröi n. 40 cm korkea valli ja jonka syvyys vallin laelta on n. 90 cm. Kuopasta johtaa alarinteeseen kourumainen rakenne, joka voisi olla vanha sortunut sisäänkäynti tai mahdollisesti veden aiheuttama ura. Kairatessa kuopan pohjasta paljastui podsolimaannos, n. 10 cm huuhtoutumiskerros ja ainakin 20 cm rikastumiskerros. Kuopan rinteen kairausnäytteessä taas oli viitteitä kaksoismaannoksesta. Muotonsa ja kokonsa puolesta kuoppa voisi olla pyyntikuoppa, lukuun ottamatta kourumaista rakennetta joka sai sen näyttämään kellarinjäännökseltä. Koillisempi kuoppa on pienempi ja matalampi, halkaisijaltaan n. 1,5 m ja syvyydeltään n. 40 cm. Sitäkin ympäröi n. 20 cm korkea valli ja kairausnäytteessä oli vastaava podsolimaannos kuin suuremman kuopan pohjasta saatiin.
Painanne ja maakuopat on merkitty alakohteiksi.

Hirsikangas (1000046675) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalan tuoreehkon kankaan keskiosassa. Haudan halkaisija on 22 m, kuopan halkaisija 13 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut. Ympäristössä ja haudan päällä on taimikkoa.

Pökkelöneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hauta sijaitsee laajan avohakkuualeen reunassa, sen halkaisija on 19 m, mahdollisesti kaksoishauta, kuopan halkaisija noin 9 m. Hauta on hyvin tiheän puuston ja taimikon peittämä. Halssi suuntautuu itään, se on sortunut.

Halmelehto (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella tuoreehkolla kankaalla turvetuotantoalueen itäpuolella. Haudan halkaisija on 15 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 7 m. Halssi suuntautuu itäkoilliseen, se on sortunut. Tervahauta on tiheän aluskasvillisuuden peittämä.

Pajuniemen Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kivisellä kankaalla on tuplahauta, halkaisija 16 m, kuopan halkaisija 7 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu kaakkoon. Vallin päällä kasvaa isoja havu- ja lehtipuita. Tervahaudasta 18 m etelään on tervapirtin kiuas (alakohde), mitat 2,4 x 2,3 x 0,7 m. Ympäristö on avohakattu ja muokattu.

Niemiahonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla turvetuotantoalueen koillispuolella on tervahauta, halkaisija 14 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Hauta ja ympäristö on tiheän eri-ikäisen puuston peittämä. Tervahaudasta 15 m pohjoiseen on tervapirtin kiuas (alakohde), mitat 2,2 x 2 x,6 m, rakenne on humuksen ja varpujen peittämä.

Pajuniemi (1000046685) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kuivahkolla tasaisella kankaalla on pieni tervahauta, halkaisija 10 m. Halssi suuntautuu kaakkoon. Haudasta 20 m kaakkoon on tervapirtin kiuas (alakohde), mitat 2,6 x 2,4 x 0,5 m. Haudan vallin päällä kasvaa isoja puita; ympäristössä on nuorta kasvatusmetsikköä.

Somerokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta; tuplahauta halkaisija 22 m, kuopan halkaisija 8 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Vallin päällä kasvaa eri-ikäisiä lehti ja havupuita.

Rahkaneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta; halkaisija 23 m, kuopan halkaisija 16 m, halssi suuntautuu lounaaseen. Tervahaudasta noin 25 m itään on uuniksi tulkittu rakenne (alakohde). Tulisijan yläosa on kylmämuurattu isommista kivistä, jotka eivät ole selvästi palaneet, pohjassa on hiili-/nokimaakerros. Mitat ovat n. 2,6 x 2,5 x 0,8 m.

Mäntysaari (1000046688) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta, halkaisija 23 m, kuopan halkaisija 15 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut, haudasta 20 m etelään on tervapirtin kiuas (alakohde), mitat 1,8 x 1,7 x 0,5 m. Ympäristössä on useita myrskyn kaatamia puita.

Risukytö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Risukydön laajan turvepeltoalueen koillispuolella, tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta, halkaisija 15 m, kuopan halkaisija on 8 m; halssi suuntautuu länsiluoteeseen, se on sortunut. Tervahaudasta 15 m kaakkoon on pieni tervapirtin kiuas (alakohde), mitat 1,5 x 1,5 x 0,3 m.

Sepänkangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta, tuplahauta. Ulomman vallin halkaisija 22 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Haudasta 20 m koilliseen on tervapirtin kiuas (alakohde), mitat 2,7 x 2,4 x 0,7 m.

Hoikannevankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella tuoreehkolla kankaalla on tervahauta, halkaisija 19 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut. Nuorta kasvatusmännikköä, jossa kasvaa myös paljon lehtipuutaimia.

Sepänkangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalan soraharjanteen keskiosassa on tervahauta, halkaisija 17 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut. Haudan päällä on useita myrskyssä kaatuneita puita.

Pieleskangas länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Soraharjanteen luoteisosassa on tervahauta, halkaisija 21 m, kuopan halkaisija 12 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu koilliseen, halssilta lähtee noin 25 m pitkä kapea oja koilliseen.

Lähdekorpi (1000046699) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Soraharjanteen luoteisosassa on tervahauta, halkaisija 20 m, kuopan halkaisija 11 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut.

Kupehenkangas 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kupenhenkankaan korkeimmalla kohdalla on kapea rakka-alue pinta-alaltaan n. 125 x 15 m. Sen pohjoispäässä on kaksi rakkakuoppaa (halkaisijat 2,5 ja 1,5 m syvyys 0,6-0,4 m). Pohjoisempi, pienempi kuopista vaikuttaa myöhemmin osin täyttyneen maa-aineksella – mahdollisesti viereisen tieleikkauksen rakennuksen yhteydessä.
Kuopista 60–80 m etelään, rakka-alueen korkeimman osuuden eteläpäädyssä, sijaitsee n. 20 m pitkä länsilounas–itäkoillinen-suuntainen kivivalli. Valli on pääasiassa n. 2–3 m leveä ja n. 0,5–1,5 m korkea.
Kivivallin länsilounaisessa päädyssä on kolmas rakkakuoppa, halkaisijaltaan n. 2,5 m ja syvyydeltään n. 0,6 m. Vallista n. 20 m pohjoiseen ja pohjoisemmista kuopista n. 40–50 m etelälounaaseen sijaitsee vielä yksi rakenne, pitkulainen kiviröykkiö. Se on n. 5 m
pitkä, 2 m leveä ja 1,5 m korkea.

Hirvikorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hirvikorven pohjoispuolella on hiekkaharjanne, joka laajennee sen länsipäässä. Harjanteen keskikohdassa on tervahauta ja painanne. Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, kuopan läpimitta n. 11 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu luoteeseen, se on sortunut.
Tervahaudasta 25 m lounaaseen on painanne (alakohde), mitaltaan noin 6,5 x 4,5 m, syvyys 0,4 m. Paikoitellen on valli havaittavissa. Yli 5 cm huuhtoutumiskerroksen alapuolella on punertavaa likamaata. Kuopan pohjalla on jätettä, tiiltä ym. myös humuksen alla. Painanne on huuhtoutumiskerroksen perusteella esihistoriallinen, merkkejä asuinpaikasta ei kuitenkaan havaittu.

Rajaräme (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee pienellä mäelle kolmen kunnan rajapisteellä (Kalajoki, Kannus, Sievi). Kohde on koneiden yliajon seurauksena vaurioitunut, keskuskivi on kaatunut ja kivisokkeli on hajonnut. Keskuskiveä ei pystytty nostamaan ja tarkistamaan olisiko sen ”alapuolella” hakkausta.
Heilu Oy:n inventointiraportin mukaan laonnut rajamerkki sijaitsee Rajarämeen pohjoispuolella, hakkuuaukean itäreunalla. Rajamerkin koko on noin 1x1 metriä, korkeus noin 40 cm. Viisarikiven koko on noin 60x40 cm. Siitä ei havaittu hakkauksia tai merkintöjä. Rajamerkki paikannettiin vuonna 1843 laaditulta pitäjänkartalta, jolloin paikalla on ollut Sievin, Kannuksen ja Kalajoen pitäjine välinen raja. Raja on merkitty myös vuoden 1961 peruskartalle,

Hiirilampi itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hiirilammen ja Pitkäselän välisen mäen kaakkoisrinteellä. Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan läpimitta n. 8 m ja syvyys 0,9 m. Halssi suuntautuu etelään, se on sortunut.

Ahvenlammenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soratasanteella Ahvenlammennevan itäpuolella. Haudan halkaisija on 16 m,
kuopan halkaisija 9 m syvyys on 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Ympäristössä ja haudan päällä kasvaa varttunutta puustoa, pääosin mäntyä.

Lehmikivenharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soraharjanteen koillisrinteellä Pajuojasta noin 300 m länteen. Haudan
halkaisija on 11 m, kuopan halkaisija 5 m syvyys on 0,8 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut. Ympäristössä ja haudan päällä kasvaa varttunutta mäntyä.

Ahvenlampi etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivisellä kankaalla Ahvenlammen eteläpuolella. Haudan halkaisija on 21 m, kuopan halkaisija 12 m syvyys on 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Ympäristössä kasvaa nuorta sekametsää, haudan päällä isompia havupuita.

Pajuoja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisella tuoreehkolla kankaalla Pajuojan koillispuolella. Haudan halkaisija on 26 m, kuopan halkaisija 12 m, syvyys on 0,8 m. Halssi suuntautuu koilliseen, se on sortunut. Tervahaudan ympäristössä kasvaa lähinnä haapaa ja koivua.

Metelhaaminneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalalla tuoreehkolla kankaalla on tervahauta; sen halkaisija on 20 m, kuopan halkaisija 11 m syvyys on 0,8 m. Halssi suuntautuu itäkoilliseen, sen seinämät on kylmämuurattu. Tervahaudasta 20 ja 31 etelään on kaksi kiuasta (kiuas 1: mitat 2,2 x 1,9 x 0,6 m ja kiuas 2: mitat 2,5 x 1,8 x 0,5 m). Paikalla oli ilmeisesti eriaikoihin kaksi tervapirttiä. Kiukaat on rekisteröity alakohteina.

Ahvenlammin Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Matalalla soraharjanteella Ahvenlammen ja Pajuojan välissä, metsätien molemmin puolin on kaksi tervahautaa noin 30 m etäisyydellä toisistaan. Tervahaudan 1 (pääkohde) halkaisija on 17 m, kuopan halkaisija 10 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu etelään, se on sortunut,. Tervahaudan 2 halkaisija on 14 m ja kuopan syvyys 0,9 m, halssi suuntautuu pohjoiseen. Tervahauta 1 on laajan avohakkualueen reunalla.

Pirtti-Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Soraharjanteen koillisreunalla. Haudan halkaisija on 27 m, kuopan halkaisija 12 m syvyys on 1,2 m. Halssi suuntautuu itään, se on sortunut. Kohde sijaitsee metsätien ja avohakkuualueen kaakkoispuolella.

Isomaankangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasanteella Isonmaankankaan eteläpuolella. Haudan halkaisija on 17 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys on 0,8 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Ympäristö on kivikkoista, vesakkoa kasvavaa entistä avohakkuualuetta.

Konttikallionneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suuri tervahauta sijaitsee hakkuuaukean kaakkoisreunassa melko kivisessä maastossa. Tervahaudan halkaisija on noin 24 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,5 metriä. Vallin leveys on noin 4 metriä. Halssi aukeaa itään. Se on noin 5 metriä pitlä, 2 metriä leveä ja 1,7 metriä syvä. Halssin reunalla on esillä tervahaudan kylmämuurattua kivetystä. Tervahaudan päällä on kaksi tuulenkaatoa ja sen päälle on jätetty kasvamaan sekapuuryhmä. Haudan vallista otettiin kairaus, josta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahauta on merkitty peruskartalle

Rättyänoja (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rättyänojan pohjoispuolella, metsittyneellä suolla sijaitsee rajamerkki. Rajamerkistä on esillä ainoastaan pieni viisarikivi, jonka koko on noin 30 x 20 cm. Sen ympärillä mättään sekä sammaleen alla on kiviä noin 50 x 50 cm kokoisella alueella. Rajamerkki on vain noin 30 cm korkea ja erottuu melko heikosti maastosta. Rajamerkin länsireunalle on laitettu pystyyn puinen keppi. Viisarikivessä ei havaittu hakkauksia tai merkintöjä. Rajamerkki sijaitsee nykyisellä Sievin ja Kannuksen rajalla.
Rajamerkki paikannettiin vuonna 1843 laaditulta pitäjänkartalta, jolloin paikalla on ollut Sievin ja Kannuksen pitäjien raja sekä kruunun/valtionmaan raja. Raja on merkitty myös vuoden 1961 peruskartalle.

Isokangas (1000047427) (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee kivikkoisen mäen kaakkoisosassa Kunkaan taloista ja Alaviirteen tiestä noin 550 metriä koilliseen. Kohde on identifioitavissa E.E. Takalan vuonna 1897 kuvaamiin kivirakenteisiin Isokankaan harjulla. Paikalla on useita kivirakenteita joista selkein on ns. pitkäröykkiö. Röykkiön pituus on noin 18 metriä, leveys noin 2,5 metriä ja korkeus noin 0,5 metriä. Röykkiö on luode-kaakko suuntainen. Röykkiön luoteisosa erottuu paremmin, mutta kaakkoisosa on matalampi ja sammaloituneempi.
Röykkiön luoteispuolella on keskuskuopallinen pyöreä röykkiö. Röykkiön läpimitta on neljä metriä, korkeus noin 0,3 metriä ja sen keskellä on 1x1,5 metrin kokoinen kuoppa (alakohde).
Takalan v. 1897 kuvauksen perusteella pitkäröykkiön kaakkoispuolella on ollut toinenkin samansuuntainen pitkäröykkiö. Tämä on ollut luoteispäästään noin 5 metriä leveä ja jatkunut noin 10 metrin matkalta. Sitten röykkiö on kaventunut noin kahteen metriin ja jatkunut vielä 15 metriä. Nykyään mainittu 5x10 metrin osuus röykkiöstä on vaikeasti tunnistettavissa. Rakenteen yli kulkeva luontopolku on rikkonut sitä, samoin metsänkäyttö. Sen sijaan rakenteen kaakkoispäädystä erottuu vielä maastossa noin 10x2 metrin kokoinen kivivalli luontopolun kaakkoispuolella (alakohde).

Kukkosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Haukilahdessa, Kukkosentien ja Perhonjoen välissä kuusivaltaisessa metsässä. Koko tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä ja kuopan halkaisija noin 10 metriä. Halssi on noin 6 metriä pitkä ja suuntautuu itä-koilliseen. Haudan päällä kasvaa vanhoja isoja kuusia ja muutama koivu.

Vehkajärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee soistuneen Vehkajärven itärannalla, Patanan tekojärvestä noin 1,5 km itään.
Tervahauta on rakennettu mäen länsirinteeseen. Haudassa tuplavalli ja se on kokonaishalkaisijaltaan jopa noin 25 metriä. Kuopan halkaisija on noin 11 metriä. Halssi on pituudeltaan noin 9 metriä ja suuntautuu länteen kohti Vehkajärveä. Tervahaudan päällä kasvaa enimmäkseen vanhoja koivuja sekä kuusia. Tervahaudan lähiympäristössä kasvaa lehtomaista metsää. Haudan itäpuolella kulkee vanha tielinja.

Virppala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee tasaisella rehevähköllä kankaalla, haudan läpimitta on n. 17 m, kuopan läpimitta n. 8 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu etelään, se on sortunut. Välittömästi tervahaudan eteläpuolitse kulkee ajopolku, jonka rakentaminen on hieman vaurioittanut etelänpuoleista vallia. Ympäristössä kasvaa pääosin varttunutta metsää,

Kivihaudanräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Isokallion drumliinin kaakkoispäässä. Tervahaudan läpimitta on n. 17 m, kuopan läpimitta n. 11 m ja syvyys 0,8 m. Halssi suuntautuu länteen, se on sortunut. Tervahaudasta noin 20 m luoteeseen on tervapirtin kiuas (alakohde). Kohde on kokonaan paksun aluskasvillisuuden peittämä, mitat arviolta n. 2 x 2 m. Humuksen alla on palaneita kiviä ja nokimaata.

Jatkonkallio kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jatkokallion drumliinin kaakkoispäässä on tervahauta, tervapirtin kiuas, rakennuksen pohja ja maakellari (alakohteet). Tervahaudan läpimitta on n. 16 m, kuopan läpimitta n. 7 m ja syvyys 0,7 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, se on sortunut. Tervahaudasta n. 15 m koilliseen sijaitsee noin 20 cm maahan kaivettu rakennuksen pohja (mitat 6 x 3, 5 m). Painauman ympärillä on noin 0,5 m leveä ja 20 cm korkea kivi-/maaperustus. Haudasta 22 m pohjoiseen on kiukaan jäänteet, noin 2,3 x 2 x 0,5 m, rakenne on kasvanut umpeen. Haudasta noin 30 m kaakkoon on pieni maakuoppa, joka on ollut mahdollisesti kellari.
On epäselvä onko rakennuksen pohja samaan ikäinen kuin tervahauta

Jatkokallio itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hautakallion pohjoisreunalla, haudan läpimitta on n. 14 m, kuopan läpimitta n. m ja syvyys 0,6 m. Halssi suuntautuu pohjoiseen, se on sortunut. Kohde sijaitsee metsikössä laajan avohakkuualueen pohjoispuolella.

Hautakallio (1000047496) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hautakallion luoteisrinteellä kallioalueen luoteispuolella. Haudan läpimitta on n. 13 m, kuopan läpimitta n. 6 m ja syvyys 0,7m. Halssi suuntautuu länteen, se on sortunut. Ympäristössä kasvaa rehevähköä sekametsää.

Lumppionneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lumppiontiestä noin 25 metriä pohjoiseen sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Mahdollisen kaksoisvallin leveys on noin 5 metriä. Vallit erottuu melko heikosti maastossa. Tervahaudan syvyys on sen pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Halssiaukko ja noin 10 metriä pitkä halssiura aukeaa pohjoiseen. Halssiaukon syvyys on noin 1 metrin, halssiura on tätä matalampi. Tervahaudan vallin päällä kasvaa isoja kuusia sekä koivuja. Tervahaudan pohjalta havaittiin kairauksessa mustaa noensekaista maata.

Kalliopotinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokarttaan merkitty suppilomainen tervahauta sijaitsee Kalliopotinkankaan luoteisrinteellä harvennetussa mänty- sekä kuusivaltaisessa metsässä. Sen halkaisija on noin 18 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 2,5 metriä. Sen syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 2,5 metriä. Halssiaukko aukeaa luoteeseen kohti suota. Tervahaudan päällä kasvaa jykeviä kuusia. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto.

Petäjämaankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 40 metriä Tervalammentieltä koilliseen sijaitsee kuusi hiilimiilua jonomaisessa muodostelmassa tien suuntaisesti. Ulommaisten hiilimiilujen etäisyys toisistaan on noin sata metriä. Hiilimiilut on numeroitu pohjoisesta etelään niin, että pohjoisimpana sijaitsee numero 1 (pääkohde) ja eteläisimpänä numero 6
Hiilimiilujen muoto ja koko vaihtelevat keskenään. Parhaiten säilyneessä kahdessa pohjoisimmassa hiilimiilussa erottuu selkeästi jyrkkäreunainen valli ja laakean tasainen keskiosa. Kolmantena ja viidentenä sijaitsevien hiilimiilujen muoto on kärsinyt siten, että vallien reunaa on vaikea erottaa, ja keskiosa on muuttunut epätasaiseksi. Hiilimiilu 3:n vierestä kulkee metsäkoneen jälki, joka on selkeästi vahingoittanut kohdetta. Hiilimiilut 4 ja 6 ovat taas täyttyneet keskeltä, ja niiden muoto muistuttaa ennemmin kumparetta, kuin kuoppaa. Hiilimiilut ovat halkaisijaltaan noin 12–16 metriä. Hiilimiilut 1 ja 2 ovat syvyydeltään noin 1,2 metriä, kun taas miilut 3 ja 5 ovat vain 40 senttimetriä syviä. Täyttyneet hiilimiilut 4 ja 6 ovat muodostuneet noin metrin korkuisiksi kumpareiksi. Kunkin hiilimiilun ympärillä havaittiin myös ojamainen kaivanto, joka on noin 40 senttimetriä syvä.
Alue on voimakkaasti metsittynyttä, ja hiilimiiluja on paikoin vaikea erottaa ympäristöstään. Erityisesti hiilimiilut 3 ja 4 erottuvat hyvin heikosti päällä kasvavan tiheän kuusikon vuoksi. Jokaisesta hiilimiilusta otettiin maakairanäytteet, jotka vaihtelivat myös tulokseltaan. Parhaiten säilyneissä hiilimiiluissa 1 ja 2 kairassa erottui selkeästi huuhtouma ja hiiltynyt maakerros, kun taas täyttyneissä hiilimiiluissa 4 ja 6 kairauksessa havaittiin enemmän puhdasta täyttöhiekkaa.

Koriakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 65 m Liedesojantiestä pohjoiseen sijaitseva tervahauta on halkaisijaltaan noin 15 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1 metrin. Halssiaukko ja noin 4 metriä pitkä halssiura aukeaa etelään. Halssiaukko sekä -ura on noin 1 metrin leveä ja 0,5 metri syvä. Tervahaudan päällä kasvaa isoja mäntyjä sekä kuusia. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin noensekaista mustaa maata.

Hangaskorpi 1 (1000047938) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hangaskorvella sijaitsevan mäen itäpuolella sijaitseva tervahauta on halkaisijaltaan noin 20 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 metriä. Tervahaudan syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,7 metriä. Halssiaukko sekä noin 6 metriä halssiura aukeaa koilliseen. Halssiaukon leveys on noin 3 metriä. Tervahaudan päällä kasvaa heinikkoa sekä suuria koivuja ja kuusia. Haudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto. Tervahaudan pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Hangaskorpi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee 50 metriä kaakkoon kohteelta Hangaskorpi 1. Etäisyyttä vieressä kulkevalle Liedesojantielle on noin 215 metriä. Tervahaudan läpimitta on noin 15 metriä ja syvyys 1,6 metriä. Valli on 3,5 metriä leveä ja erottuu hyvin. Halssi sijaitsee tervahaudan lounaisosassa. Sen pituus on 5 metriä ja leveys 2 metriä.
Tervahaudan ympärillä kiertää katkoviivamainen kaivanto. Kohde on melko metsittynyt, ja etenkin vallin päällä kasvaa runsaasti isokokoisia kuusia ja koivuja, sekä pienempää pajukkoa. Tervahaudan keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa erottui selkeästi hiiltynyttä maa-ainesta.

Lovelamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kairenevan turvetuontantoalueen lounaispuolella kivisen mäen kaakkoisrinteellä. Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 metriä. Tervahaudan syvyys sen pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 2 metriä. Halssiaukko aukeaa etelään ja sen päälle on kaatunut puunrunkoja. Tervahaudan päällä kasvaa kuusivaltaista taimikkoa sekä pajukkoa.

Kehäsaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee entisen turvetuotantoalueen keskellä olevalla metsäpalstalla, noin 300 metriä vieressä kulkevalta Ullavantieltä luoteeseen. Kohde on ollut merkittynä peruskartalle jo ennen tarkastusta maastossa. Tervahaudan läpimitta on noin 15 metriä ja syvyys 1,7 metriä. Valli on kolme metriä leveä ja erottuu suurimmaksi osakseen selkeästi. Halssi on pitkä ja kapea, mitoiltaan noin 7 x 2 metriä, ja sijaitsee tervahaudan lounaisosassa. Tervahaudan ympäristö on tiheää metsää, ja etenkin valleilla, sekä haudan ulkopuolella kasvaa isokokoisia kuusia. Ulkoreunalla näkyy katkoviivamainen kaivanto. Tervahaudan keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa näkyi hiilen ja noen sekaista maata.

Koriasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kairenevan turvetuotantoalueen ja Venetjoen tekojärven välisellä metsäisellä kankaalla sijaitsevan tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudasta noin 65 metriä itään kulkee nimetön metsäautotie. Tervahaudan vallin leveys on noin 3,5 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 2,5 metriä. Halssiaukko sekä noin 3 metriä pitkä halssiura aukeaa länteen alarinteeseen. Tervahaudan päällä kasvaa heinää, pajukkoa sekä kookkaita haapoja.

Morsianniemenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pienehkö tervahauta sijaitsee Morsianniemennevan turvetuotantoalueen länsipuolella noin 125 metriä Kairinevantiestä itään kuusivaltaisen taimikon lounaisreunalla. Tervahaudan halkaisija on noin 11 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan syvyys sen pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1 metrin. Halssiaukko sekä lyhyt, noin 2 metriä pitkä halssiura aukeaa lounaaseen. Halssiaukko on noin 0,7 metriä leveä ja syvä.

Virpansalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kairenevan entisen turvetuotantoalueen koillispuolella sijaitsee mäen rinteeseen rakennettu tervahauta noin 45:n metrin päässä Kotkanpesänpisto-nimiseltä metsätieltä. Tervahauta oli merkittynä peruskartalle ennen maastotarkastusta. Halkaisijaltaan tervahauta on noin 16 metriä ja syvyydeltään yläreunalta mitattuna 1,7 metriä. Halssi on kooltaan pieni, noin 2 x 4 metriä, ja sijaitsee alarinteessä tervahaudan itäpuolella. Valli on noin neljä metriä leveä.
Tervahaudan vallilla ja ulkopuolella kasvaa pienehköä haapaa ja koivua, kun taas keskiosa on paljas. Maasto on hyvin kivikkoista. Tervahaudan keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa erottui nokista maata.

Possakonniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Possakkonevan turvetuotantolaitoksen eteläpuolella mänty- ja kuusivaltaisessa metsässä. Tervahaudan halkaisija on noin 17 metriä. Haudan vallin leveys on noin 4,5 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,3 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Se on noin 6 metriä pitkä. Tervahaudan päällä kasvaa jykeviä mäntyjä ja kuusia. Tervahaudan pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa hiilensekaista maata.

Koivula 2 (1000039689) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikalla on mahdollisesti neljän asumuspainanteen muodostama rivitalo. Rakenne on paikoin hieman epäselvä, luoteispäädyn asumuspainanne on selkein. Rivitalo on luoteis-kaakko suuntainen. Luoteisimman asumuspainanteen pohjoispuolella kulkee kärrytie ja kaakkoisimman asumuspainanteen yli kulkee polku. Rivitalon läpimitta on noin 47x 12 metriä. Rivitalon kaakkoispäästä noin 20 metriä kaakkoon sijaitsee n. 8x7 m kokoinen asumuspainanne, mikä on merkitty alakohteeksi.
Asuinpaikka sijaitsee kuusivaltaista metsää kasvavalla melko tasaisella ja lounaaseen viettävällä kankaalla. Asuinpaikasta n. 200 m itään sijaitsee Koivulan kivikautinen asuinpaikka ja n. 200 m etelään Kajaanintie.

Satokangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Satokankaalla etelään ja lounaaseen viettävässä rinteessä Kajaanintieltä noin 400 metriä pohjoiseen. Paikalla on 62,5 metrin korkeuskäyrän tuntumassa mahdollisesti kolmen asumuspainanteen muodostama rivitalo. Rakenne on luode-kaakko suuntainen ja mitoiltaan noin 30x10 metriä. Rakenne on paikoin epäselvä ja siinä on kaivelun jälkiä. Kaakkoisosa on osittain tuhoutunut maanmuokkauksen seurauksena. Rakenteen päällä kasvaa tiehää sekametsää. Rivitalosta noin 70 metrin päässä itä-kaakkoon samassa mäenrinteessä on kaksi asumuspainannetta, jotka on merkattu alakohteiksi.

Hietakangas 2 (1000046089) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hietakangas 2 asuinpaikka sijaitsee Hietakangas 1000022135 kivikautisen asuinpaikan luoteispäästä noin 400 metriä luoteeseen. Asuinpaikat kuuluvat ilmeisesti samaan myöhäisneoliittiseen asuinpaikka-alueeseen 45-47,5 metrin korkeusvyöhykkeellä.
Kohteessa Hietakangas 2 on kartoitettu kaikkiaan 16 asumuspainannetta, joista muutama on tosin aika epäselvä. Kaikki asumuspainanteet noudattavat samanlaista muotokieltä. Ne ovat pitkänomaisia ja kapeita. Pituus vaihtelee 12-30 metrin välillä ja leveys on 3-5 metriä. Niissä erottuu hyvin reunavallit, mutta ei selkeitä kulkuaukkoja. Monissa painanteissa päädyt ovat matalammat ja aika epäselvät, joten on mahdollista että kulku asumuksiin tapahtui päädyistä. Asumuspainanteilla ei ole korkeuseroa juuri ollenkaan.
Asumuspainanne nro 1 on suurin, läpimitaltaan noin 30x 5 metriä ja suunnaltaan lähes lounas-koillinen. Painanteessa on selkeät ja vahvat ympärysvallit. Muiden asumuspainanteiden kuvaukset alakohteissa. Asumuspainanteet 8-10 sijaitsevat erillään muista kankaan poikki virtaavan puron itäpuolella, muut painanteet sijaitsevat sen länsipuolella. Asumuspainanteet 11-16 sijaitsevat taas kankaan luoteisosassa omana ryhmänään. Niistä painanteet 14-15 sijaitsevat Kalajoen ja Kannuksen rajalla, eli kahden maakunnan alueella. Asumuspainanteet 1-9 lähiympäristöineen on äestetty, paikoin varsin syvältäkin. Kaikissa äestetyissä asumuspainanteissa on havaittavissa asuinpaikkalöytöjä, osassa hyvinkin runsaasti. Löydöt ovat lähinnä kvartsi-iskoksia ja palaneita kiviä. Merkille pantavaa on, että löydöt keskittyvät lähes kokonaan pelkästään asumuspainanteisiin ja niiden valleille. Asumuspainanteiden ulkopuolelta tehtiin havaintoja hyvin niukasti.

Blåbäribacken 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Noin 100 m kohteen Blåbäribacken 2 (1000010030) suuremmasta kiviaidasta etelälounaaseen ja n. 70 saman kohteen pienemmästä kiviaidasta länteen on tervahauta. Erotettu omaksi kohteekseen n. 250 m pohjoiskoilliseen sijaitsevista Blåbäribacken 1:n (1000010029) tervahaudasta ja maakuopista. Hauta on n. 12 m halkaisijaltaan ja kuoppa n. 5,5 m. Kynä on n. 5 m pitkä. Ympärysvallin reunoilla on käytetty kiviä, joista isoimmat ovat n. 1,5 m halkaisijoiltaan. N. 30 m tervahaudasta pohjoiseen on havaittu n. 8 m halkaisijaltaan oleva kuoppa, jota ei ole ehditty dokumentoida.
Perimätiedon mukaan Blåbäribackenin mäellä on ollut neljä tervahautaa.

Ruikkurannankangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ruikkurannankankaan etelärinteessä, noin 50 m metsäautotien eteläpuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 19 metriä, halssi on rakennettu haudan eteläreunalle. Maasto harvennettua mäntymetsää.

Tuohilamminkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 19,2 km koilliseen. Paikalla on iso tervahauta, halssi länteen, halkaisija n. 25 m vallin ulkoreunalta ulkoreunalle. Tervahaudasta 25 m koilliseen on kiukaan raunio (kts. alakohde). Sen mitat ovat 3 x 2,5 m ja korkeus 1 m. Kiukaassa on paljon palanutta kiveä ja kupeessa hiilistä maata. Kiukaasta kaakkoon on pirtin pohja, 3 x 3 metrin kokoinen matala kivijalka. Pohjalla palanutta luuta.

Toivola (1000049297) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilihauta. Paikalla on pohjakaavaltaan pyöreähkö kuopanne, jonka halkaisija on 4 m ja sy-vyys 0,7–0,8 m. Kuopan ympärillä näyttää olevan matala valli. Sen erottaminen on hankalaa kuopan ympärillä kasvaneiden puiden takia; inventointiajankohtana niistä oli jäljellä kannot. Kuopan pohjasta otetussa kairanäytteessä oli turpeen alta lähtien 46 cm syvyyteen saakka noen ja hiilen sekainen hiekkakerros. Noin 9–19 cm:n ja 39–46 cm:n syvyydessä havaittiin selvemmin hiiltä ja nokea. Huuhtoutumiskerrosta ei ollut.
Kohde sijaitsee Elätenevan ja Toivolannevan välisellä pohjois-eteläsuuntaisella hiekkahar-janteella, sen laella ajouran kohdalla. Siitä noin 50 m pohjoiseen on toinen pyöreähkö maakuoppa, joka on edellistä pienempi (alakohde). Sen halkaisija on 2 m ja syvyys 0,4–0,5 m. Ympärillä näyttää olevan matala valli. Pohjalta otetussa kairanäytteessä oli sekoittunutta humuksensekaista hiekkaa ja maatunutta puuainesta. Hiiltä oli hyvin vähän. Huuhtoutumis-kerrosta ei näkynyt. Yrityksestä huolimatta inventoinnissa ei saatu varmaa näyttöä siitä, onko kyseessä ihmisen tekemä kuoppa (hiili-hauta?) vai luonnonprosessien tuloksena muo-dostunut kuoppa.

Ilveskangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kivikkoon raivattu kuoppa Ilveskankaan eteläosassa etelään viettävän kivikkoisen jyrkänteen reunan päällä, Ullavanjoen ja metsäautotien välissä. Kuoppa on säännöllisen pyöreä, läpimitaltaan noin 2 metriä ja sen ympärillä on matala kivivalli. Mahdollisesti säilytyskuoppa.
Vuoden 1988 Ullavan esihistoriallisten kohteiden inventointiraportin kohde Ullava 8 Arkangeli-Ilveskivi. Vuoden 2023 tarkastuksen mukaan kohde on säilynyt ennallaan.

Närhikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntyvaltaista metsää kasvavalla kankaalla, välittömästi Löytönevan metsäautotien länsipuolella. Tervahaudan valli on osittain tuhoutunut haudan itäreunasta ilmeisesti tietä tehtäessä. Haudan läpimitta on noin 15 metriä ja halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan.

Rautaparanneva 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kuivalla mäntykankaalla mäenkumpareen etelärinteessä. Haudan koko läpimitta on noin 20 metriä. Halssin on haudan eteläreunassa. Hauta on hyvin säilynyt ja syvä. Sen päällä kasvaa harvakseltaan männikköä.

Rautaparanneva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä mäenkumpareella aivan metsäautotien vieressä. Tervahaudan läpimitta on noin 19 metriä ja halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan. Tervahauta on merkitty myös peruskarttaan.

Paskalampinneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Paskalampinnevan itäreunalla, aivan metsäautotien vieressä. Maasto on kuivaa hietakangasta. Tervahaudan läpimitta on noin 20 metriä ja se on laakea profiililtaan. Halssi on noin 5 metriä pitkä ja on rakennettu haudan länsireunalle

Vaaramakangas SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vaaramakankaan kaakkoisosassa, itärinteessä. Haudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen. Halssi on haudan itäreunalla. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Mustalampi 1 (1000049590) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mustalammin itärannalla, lounaaseen viettävässä rinteessä. Haudan läpimitta on noin 15 metriä. Halssi on rakennettu haudan länsi-lounais reunalle. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Mustalampi 2 (1000049591) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mustalammin itärannassa, lounaaseen viettävässä rinteessä. Haudan läpimitta on noin 15 metriä. Halssi on rakennettu etelä-lounais reunalle. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Koukkuniemi (1000049592) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Viitajärven kaakkouisrannalla, länsirinteessä. Haudan läpimitta on noin 13 metriä. Halssi on rakennettu haudan luoteisreunalle.

Vareskorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vareslammesta noin 260 metriä kaakkoon, aivan metsäautotien vieressä. Tervahaudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Pastopakka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lounaaseen laskevalla kivisellä rinteellä. Alue on vahvasti heinittynyt ja pusikoitunut ja tervahaudan päällä kasvaa tiheä lehtipuustoa. Tervahauta on merkitty peruskartalle. Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Vallin leveys on noin 5 metriä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,2 metriä. Maastossa ei erota halssia. Tervahaudan ympärillä kulkee katkoviivamainen kaivanto.

Uusipaikka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee 300 metriä Torpinpolulta luoteeseen. Nykyinen voimajohtolinja kulkee noin 90 metriä tervahaudan eteläpuolella. Suunnitellun linjan keskiosasta tervahauta asettuu noin 80 metriä pohjoiseen. Tervahauta on muodoltaan laakea ja maljamainen. Sen läpimitta on noin 18 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Valli on jykevä, leveydeltään noin 5 metriä. Halssiaukko on pituudeltaan 6 metriä ja osoittaa kaakkoon. Tervahaudan pohja on tasainen.
Tervahauta sijaistee loivassa rinteessä harvan mäntykankaan ja tiheän istutusmetsän reunalla. Tervahaudan päällä kasvaa harvakseltaan pajukkoa, sekä muutama jykevä koivu. Vallin ulkoreunaa kiertää ojamainen kaivanto, joka erottuu ohuesti. Tervahaudan pohjalta otettiin maakairanäyte, jossa erottui hiilensekaista maata.

Hautakangas (1000049677) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 750 metriä Vilmankydöntieltä kaakkoon ojitettujen soiden ja peltojen ympäröimällä metsäkankaalla. Välittömästi tervahaudan pohjois-koillispuolella kulkee pieni ilmajohto. Tervahauta asettuu suunnitellun voimajohtolinjan keskikohdasta noin 70 metriä etelään.
Tervahauta on halkaisijaltaan noin 14 metriä ja syvyydeltään 2 metriä yläreunalta mitattuna. Muoto on kärsinyt ja valli on monin paikoin hävinnyt. Paikoin se erottuu noin kahden metrin levyisenä. Halssiaukko ei myöskään erotu. Tervahauta on mahdollisesti täytetty hiekalla käytön jälkeen, sillä pohjalta otetussa maakairanäytteessä erottui vain ohut linssi hiiltä.
Tervahauta on rakennettu rinteeseen aukealle metsäkankaalle. Ympäristö on sekametsää, jossa kasvaa enimmäkseen kuusta, koivua ja mäntyä. Vallin päällä kasvaa runsaasti katajapensaikkoa.

Sammakkopotinkytömaa (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Ravitiestä noin 15 metriä etelään on Sammakkopotinkytömaan korkein kohta, joka on rakkakivikkoa. Rakkakivikko on halkaisijaltaan noin 12 metriä. Rakkakivikossa on yksi isompi ja kaksi pienempää kuoppaa. Lisäksi kivikossa on kaksi hieman epämääräisempää kuoppaa, jotka myös voivat olla rakkakuoppia.
Isoin rakkakuoppa sijaitsee kivikon eteläosassa ja sen koko on noin 5 x 4 metriä. Sen itä- ja eteläpuolella erottuu sortunutta ja matalaa vallia. Vallin leveys on noin 1,3 metriä. Kuopalla on syvyyttä noin 1 metri. Pienemmät rakkakuopat ovat halkaisijaltaan noin 1,2 metriä ja noin 0,6 metriä syviä. Toinen näistä sijaitsee kivikon pohjoisosassa ja toinen isoimman rakkakuopan lounaispuolella. Epämääräiset, mahdolliset rakkakuopat sijaitsevat isoimman rakkakuopan pohjoispuolella. Osa kivistä on sammaleen ja jäkälien peitossa.
Rakkakivikon keskellä kasvaa yksi jykevä mänty ja kivikon ympärillä nuorta mäntyvaltaista kasvatusmetsää.

Hämeenkangas (1000049679) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee nykyisen voimajohtolinjan reunalla välittömästi suunnitellun linjan keskiosan luoteispuolella. Noin 650 metriä tervahaudan koillispuolella sijaitsee Mustalampintie, jolta kulkee pieni metsäpolku tervahaudan pohjoispuolelle.
Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä ja syvyys 1,3 metriä. Muoto on kärsinyt maanmuokkauksen seurauksena. Valli on paikoin kadonnut, osittain se erottuu neljän metrin levyisenä. Halssi on epämääräinen ja kasvillisuuden peitossa, mutta erottuu tervahaudan kaakkoisreunassa. Tervahaudan itä- ja eteläpuoli on voimakkaasti metsittynyt ja erottuu hakatulta voimajohtokäytävältä tiheästi nuorta koivua kasvavana alueena. Keskiosasta otettiin maakairanäyte, jossa erottui hiilensekaista maata.

Hosionmaankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee 550 metriä Långforsintieltä itään Hosionmaankytömaan peltojen pohjoispuolella. Alue on hyvin tiivistä lehtipuumetsää. Voimajohtolinja kulkee noin 40 metriä tervahaudan luoteispuolella.
Suuren tervahaudan läpimitta on noin 20 metriä ja syvyys 1,5 metriä. Ulkoreunaa kiertävän vallin leveys on 4–5 metriä. Halssi erottuu heikosti, mutta näyttää laskevan lounaaseen. Maastoa on muokattu tervahaudan kohdalla ja sen muoto on monin paikoin kärsinyt. Tervahaudan keskiosassa näkyy myös eläimen tekemiä kaivantoja. Tervahauta on metsittynyt ja sen päällä kasvaa voimakkaasti aluskasvillisuutta. Keskiosassa kasvaa useita koivuja ja haapoja. Pohjalta otettiin maakairanäyte, jossa havaittiin hiilensekaista maata.

Palokangas (1000049944) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Räyringissä Palokankaan länsirinteessä pellon reunassa. Haudan läpimitta on noin 18 metriä. Kohde on havaittu laserkeilausaineistosta ja vaatii maastotarkastuksen.

Pyöriäsuo pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pyöriäsuon pohjoispuolisella kangasalueella, pienellä moreeninyppylällä. Sen halkaisija on n. 19 m, kuopan halkaisija n. 9 m, ja halssi suuntautuu etelään. Tervahaudan ympäristössä kasvaa vanhaa kuusimetsää.

Rahkaneva itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rahkanevan itä- ja koillispuolisen pohjoisluode–eteläkaakko suuntaisen kapean kallioisen
harjanteen kaakkoispuolella on suuri tervahauta. Tervahaudan halkaisija on n. 31 m, kuopan halkaisija n. 17m, ja halssi suuntautuu koilliseen. Ympäristö on kivikkoista mäntykangasta.

Jaakonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jaakonkankaan etelärinteessä noin 180 metriä Näätingintien eteläpuolella. Haudan läpimitta on noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sarpakoskenräme 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeen eteläosassa, metsäautotien vieressä, Ullavanjoesta noin 180 metriä lounaaseen. Tervahauta on merkitty peruskartalle. Haudan läpimitta on noin 20 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kytöräme itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pitkänomaisella harjanteella rämeiden välissä. Haudan läpimitta on noin 20 metriä, halssi on rakennettu haudan itäreunalle.

Kytöhovi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pitkänomaisen kangassaarekkeen itäosassa. Haudan läpimitta on noin 22 metriä.

Herlevinharju 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Herlevinharjun keskivaiheilla. Tervahaudan halkaisija on n. 16 m, kuopan halkaisija n. 9,5 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon. Viereinen metsätie kulkee haudan länsipuolen yli. Alue on harvahkoa mäntykangasta.

Uudenhaudankangas (1000050512) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Uudenhaudankankaan itäreunassa, kankaan pohjoisosassa. Sen halkaisija on n. 17 m, kuopan halkaisija n. 11 m, ja halssi suuntautuu itäkoilliseen. Heti tervahaudan länsipuolitse kulkee ajopolku, ja sen koillispuolitse menee metsäkoneen ajoura. Tervahaudan päällä ja itäpuolella kasvaa tiheää nuorehkoa sekametsää, seassa myös varttuneempia puita, tervahaudan länsipuolella taas on parimetristä vesakkoa.

Lähdenevanoja 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lähdenevanojan ja pienen puron haarassa näiden välissä, Lähdenevanojan
kaakkoisrannalla, n. 170 m. koilliseen siitä, missä Ylihaara virtaa Lähdenevanojaan. Paikalta tavattiin tervahaudan lisäksi kiuas (alakohde), n. 30 m tervahaudasta koilliseen. Tervahaudan halkaisija on n. 14 m, kuopan halkaisija n. 19 m, ja halssi suuntautuu länteen kohti Lähdenevanojaa. Purojen rannoilla kasvaa vanhaa kuusimetsää, tervahaudan ja kiukaan välissä on niittyinen aukeampi alue.

Häntäkangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Häntäkankaan isäosassa, kankaan etelärinteessä Myllynkivikangasta vastapäätä. Kohteessa on kaksi tervahautaa ja viitteitä kolmannesta, joka olisi tuhoutunut uusia rakennettaessa. Myöskin pienempi, itäisempi tervahauta on ilmeisesti suurempaa vanhempi, ja suurempi on rakennettu osin sen luoteisen vallin päälle. Molemmilla tervahaudoilla on hyvin jykevät kivestä kylmämuuratut halssit, joskaan pienemmän halssi ei ole säilynyt yhtä hyvin kuin suuremman. Kolmanteen tervahautaankin viittaavat lähinnä
halssimaisen jykevän kivirakennelman jäänteet pienemmän tervahaudan kaakkoispuolella. Tervahautojen luoteispuolella sijaitsee suuri, pyöreä kivikkoinen painauma, joka muotonsa puolesta olisi voinut olla myös tervahaudan jäännös, mutta sen kuopan sisäpintakin on kivikkoa, ja se vaikuttaa kuitenkin luonnolliselta.
Varsinaisissa kohdekoordinaateissa sijaitsee suurempi tervahauta, jonka halkaisija on n. 20 m, kuopan halkaisija n. 13,5 m; halssi suuntautuu etelään.

Peitsonhauta 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Peitsonhauta-nimisessä paikassa, Isoharjun eteläpuolella Häntäkankaannevalle
viettävässä rinteessä. Tervahaudan halkaisija on n. 22 m, kuopan halkaisija n. 13 m, ja halssi suuntautuu koilliseen. Tervahaudan ympärillä kasvaa hyvin rehevää ja vesakkoista sekametsää, haudan päällä myös hyvin suuria puita.

Hama 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee aivan Haman vanhan torpanpaikan länsi- ja luoteispuolella. Kohteessa on kaksi tervahautaa, joista suurempi on Haman pohjoispuolisen mäen etelärinteessä, ja pienempi (alakohde) taas Haman länsilounaispuolisen pienemmän mäen koillisrinteessä. Suuremman tervahaudan ympäristö on niittyistä nuorta kuusen kasvatusmetsää, kun taas pienen tervahaudan ympäristö on mänty- ja koivuvesakkoa. Varsinaisissa kohdekoordinaateissa sijaitsee suurempi tervahauta. Sen halkaisija on n. 23 m, kuopan halkaisija n. 16 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon.

Sammalhauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee itsensä mukaan nimetyllä paikalla, Sammalkankaan etelärinteessä. Kohteessa on
tervahaudan lisäksi, metsätien toisella puolen, pilkkapuu (alakohde). Viereinen metsätie leikkaa tervahaudan lounaista vallia, ja myös sen itäpuoli on vahingoittunut viereiseen maa-aineksenottoalueeseen liittyvän toiminnan seurauksena, joten sen alkuperäisiä mittoja oli vaikea arvioida tarkkaan. Säilyneen osan halkaisija on n. 17 m, ja kuopan halkaisija on leveimmillään n. 13 m, halssi suuntautuu kaakkoon.

Sikopirtti 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Morsiankankaan ja Järvikankaan välisen kangasalueen koillisrinteessä rämeen reunassa, hieman koilliseen paikannimestä Sikopirtti. Kohteen koillispäädyssä on tervahauta. Sen halkaisija on n. 21 m, kuopan halkaisija n. 14 m. Halssi lienee suuntautunut
etelään tai luoteeseen, mutta tämä puoli tervahaudasta on pahoin vahingoittunut. Tämän lisäksi kohteessa on kahdeksan pystymiilua (alakohteet), lievästi mutkittelevassa jonossa tervahaudasta lounaaseen, niin että kauimmaisin on n.100 m päässä tervahaudasta.
on n. 100 m päässä tervahaudasta. Miilut ovat kaikki halkaisijaltaan n. 9–10 m ja vaihtelevan hyvin säilyneitä. Lounaisimmat ovat pääosin paremmassa kunnossa. Useiden miilujen päällä on parimetrinen hiilikasa. Alue on avohakattu, ja sen maata muokattu melko voimakkaasti, mikä selittää kohteen vahingot. Välittömästi ylärinteeseen tästä kohteesta sijaitsee Sikopirtti 2, Virityksen torpan jäännökset.

Vanhahauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vanhahaudan ja Karjamaanperän paikannimien maastokarttamerkintöjen (1:10
000) välisellä alueella, n. 400 m edellisestä etelään ja n. 300 m jälkimmäisestä pohjoiseen, metsätien pohjoispuolella. Tervahaudan halkaisija on n. 15 m, kuopan halkaisija n. 9,5 m, ja halssi suuntautuu koilliseen. Ympäristö on pääosin vaihtelevaa vesakkoa.

Leukunjärvi 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee etelään viettävässä rinteessä n. 80 m Leukunjärven pohjoisreunasta luoteeseen.
Tervahaudan halkaisija on n. 14 m, kuopan halkaisija n. 9 m, ja halssi suuntautuu etelään. Kohteen ympäristö on vaihtelevan ikäistä, vesakkoista, havupuuvaltaista metsää, jossa kulkee lukuisia etenkin pohjois–eteläsuuntaisia metsäkoneen ajouria – tervahauta on kahden sellaisen välissä.

Kivikangas 2 (1000050539) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kapean Kivikangaan loivan länsilounaisen rinteen yläpäässä. Sen halkaisija on n. 20 m, kuopan halkaisija n. 14 m, ja halssi suuntautuu länsilounaaseen. Alueella kasvaa lehtipuuvaltaista, vesakkoista nuorta sekametsää.

Uudenlampinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Uudenlampinkankaasta luoteeseen rämeelle työntyvällä kallioisella
niemekkeellä. Sen halkaisija on n. 14 m, kuopan halkaisija n. 9 m, ja halssi suuntautuu koilliseen. Alueella kasvaa mäntyvoittoista, vesakkoista sekametsää.

Sikokallio itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee suunnilleen maastokartan (1:10 000) paikkanimimerkintöjen Sikokallio ja Säkkijärvi välissä, n. 430 m ensimmäisestä itään ja jälkimmäisestä länteen, kaarevan luode–kaakko–itäsuuntaisen harjanteen länsiosassa, sen lounaisrinteessä. Tervahaudan halkaisija on n. 16 m, kuopan halkaisija n. 10 m ja halssi suuntautuu lounaaseen. Tervahauta on parimetristä mäntyvaltaista vesakkoa tai metsää kasvavan vanhan avohakkuualueen ja varttuneemman kuusivaltaisen metsän rajalla.

Dalagärdsbacken (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kettukorven, Tienansuon ja Dalagärdsbackenin välissä, kohti Tienansuolle
johtavaa, pohjoiseen virtaavaa ojaa viettävässä rinteessä. Tervahaudan halkaisija on n. 15 m, kuopan halkaisija n. 8 m, ja halssi suuntautuu itään. Ympäristö on tiheää parimetristä vesakkoa.

Sikokallio itä 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee suunnilleen maastokartan (1:10 000) paikkanimimerkintöjen Sikokallio ja Säkkijärvi välissä, n. 500 m ensimmäisestä itään ja 330 m jälkimmäisestä länteen, kaarevan luode–kaakko–itäsuuntaisen harjanteen laella, etelärinteen tuntumassa. Kohteesta havaittiin kolme pyyntikuoppaa itä–länsisuuntaisessa jonossa. Varsinaisissa kohdekoordinaateissa on läntisin kuoppa, muut on merkitty alakohteina. Kaikki kolme kuoppaa ovat pyöreitä, suppilomaisia, halkaisijaltaan n. 2 m, ja n. 50 cm syviä. Niissä oli kairausnäytteessä havaittavissa huuhtoutumiskerros (paljoa sitä syvemmälle ei kairaa melko kivisessä maassa helposti saanutkaan). Ympäristö on varttunutta mäntykangasta.

Haukkasklubben (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Haukkasklubben-mäen luoteisrinteessä, n. 70 m Kärrkullan talosta länsiluoteeseen. Tervahaudan halkaisija on n. 15 m, kuopan halkaisija n. 8,5 m, ja halssi suuntautuu luoteeseen. Mäntyäkasvava mäki on hyvin kivikkoinen ja siellä on runsaasti isoja siirtolohkareita. Näitä on käytetty myös tervahaudan rakenteissa.

Nurilankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Nurilankankaan kaakkoisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 20 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen

Kettuharju 1 (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Pienellä mäellä sijaitseva, soikionmuotoinen, laajuudeltaan 4 x 5 metrin suuruinen röykkiö, jossa ei ole kaivelun merkkejä. Vuoden 2024 tarkastuksessa röykkiön sijainti tarkastettiin ja korjattiin. Röykkiön läpimitta on 6 x 4,5 metriä ja se on poikkileikkaukseltaan kumpumainen. Röykkiö on lounas-koillissuuntainen ja hyvin säilynyt. Se on jäkälän ja sammaleen peitossa. Röykkiö sijaitsee 37,5 metrin korkeuskäyrällä kapeahkon mäenharjanteen itäreunassa noin 75 metriä Korvelan metsätiestä kaakkoon.

Hanhilammenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on pyöreä ja siinä on paksut vallit, halkaisija n. 24 m, syvyys n. 1 m. Halssi on länteen. Maasto on kivikkoista mäntykangasta. Kohde sijaitsee Tuohilamminkankaan itäosan keskivaiheilla, n. 2 km Salamajärvestä koilliseen.

Saukkorauma (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 21,3 km koilliseen. Pyöreähkön tervahaudan halkaisija on n.18 m. Hauta on matala, n. 0,5 m syvä, ja se erottui heinikossa heikosti. Halssi on etelään. Hauta on hakkuualueen reunassa, jossa kasvaa katajia ja nuoria kuusia. Maasto on muutoin soistuvaa kivikkokangasta. Kohde sijaitsee Alajoen eteläpuolella, Mökäläntiestä vajaat 400 m pohjoiseen.

Kauniskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perhon kirkosta 22,7 km koilliseen. Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 15 m. Leveä valli ja ojat ympärillä, halssi. Vieressä kuoppia joissa romua mm. autonrengas.

Polvilamminaho 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perhon kirkosta 20,7 km koilliseen. Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 15 m, halssi.

Polvilamminaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perhon kirkosta 20,8 km koilliseen. Paikalla on tervahaudan jäännös, halkaisija n. 12 m, halssi. Pohjoissivu on poistettu.

Perho Polvilampi Pirttiniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perhon kirkosta 20,8 km koilliseen. Jokivarressa, oletettavasti entisessä järvenrannassa on ympäristöstä korkeammalle kohoava kapea harjanne, jonka luoteiskärjessä on palaneista kivistä koostuva kiukaan jäänne, kooltaan 2 x 1,7 m ja noin 0,8 m korkea. Jäännös on heinän ja kasvillisuuden peitossa. Tiiltä ei paikalla ole, mutta
kivet kyllä hyvin palaneen näköisiä. Maaperä vieressä on kohtalaisen kivistä (pientä kiveä) hiekkamoreenia. Jokiranta hyvin kivikkoinen luoteessa ja koillisessa.
Lännessä alavaa ja märkää niittyä kaakossa maasto hieman nousee ja muuttuu kiviseksi. Kiukaan koillispuolella n. 12 m etäisyydellä on rannassa isompi lohkare.
Paikan nimi maastokartalla on Pirttiniemi. Vanhoilla peruskartoilla ja 1800-luvun pitäjänkartalla alueelle ei ole merkitty mitään. Kyse lienee varhaisen maanviljelyasutuksen pioneeriaikainen pirtti tai sitä edeltänyt eräsijan pirtti. Oletettavasti se on
1800 luvun alkupuolta vanhempi. Ympäristö on ehjä ja pirtinpaikka vaikuttaa sen
käyttöä myöhemmin kajoamattomalta. Paikka on siis vesireitin varressa, joka alkaa lännessä Elämäinen (latvajärvi) ja Salamajärvestä ja kulkee sieltä itään Polvilammen kautta Kinnulan Jäppäjärville ja edelleen Kivijärveen.

Orislamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perhon kirkosta 17,7 km pohjoiseen. Paikalla on leveävallinen tervahauta halkaisija n. 18 m. Sen eteläpuolella 24 m päässä on kiukaan raunio, kooltaan 2,3 x 2 m.
Palaneiden kivien kasa, nyt sammaleen peitossa (alakohde).

Isokangas (1000051515) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 19,3 km koilliseen. Tervahaudan halkaisija on n. 19 m, syvyys n. 1,5 m. Sen ympärillä on useita pieniä maanottokuoppia. Maasto on sekametsää, maaperä soransekaista hiekkaa. Kohde sijaitsee Isokankaan kaakkoiskulmalla, Tynnyrisalon tiestä 120 m koilliseen.

Linjanvarsikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Perhonjoesta n. 1,25 km lounaaseen Linjanvarsikangas-nimisen epäyhtenäisen kallioalueen pohjoisosassa. Tervahauta sijaitsee matalan kalliomäen koillisreunalla. Alueella kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, halssi laskee pohjoiseen. Reunavalli on jyrkkä. Päällä kasvaa eri-ikäistä puustoa. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Puntarineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Perhonjoesta noin 1,3 km lounaaseen Puntarinnevan itäpuolella kallioisen kankaan pohjoisosassa. Tervahauta sijaitsee tasaisella kankaalla taimikkoa kasvavalla hakkuuaukiolla. Tervahaudan läpimitta on n. 18 m, halssi on kaivettu etelään. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Isokallio (1000051552) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Perhonjoesta n. 1,3 km etelään laajan Isokallion luoteisosassa kivikkoisessa maastossa hakkuuaukon reunalla. Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, halssi laskee koilliseen. Päällä kasvaa joitakin mäntyjä, muuten tiheää nuorta lehtipuustoa. Noin 10 m tervahaudan reunasta länteen on n. 80 cm korkea ja n. 1,5 m halkaisijaltaan oleva tervapirtin kiuas (alakohde). Kiukaan pinnalla kasvaa puolukkaa, sammalta ja joitakin nuoria pajuja. Noin 20-30 m tervahaudasta länteen on useita kuoppia, joiden läpimitta on 2-3 m ja syvyys 50-60 cm, muoto pyöreähkö tai soikeahko. Kuopat eivät liity tervanvalmistukseen, vaan ovat syntyneet lähihistoriassa.

Juurikkalahdenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso Rahkanevan kaakkoispuolella sijaitsevalla kallioalueella, metsätiestä n. 300 m koilliseen. Tervahauta sijaitsee matalan kallioiden ja kivikkoisen kankaan koillisreunalla. Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, halssi on kaivettu koilliseen Juurikkalahdennevan suuntaan. Reunavalli on matala, n. 50-60 cm korkea, keskuskuoppa laakea. Hautaa kiertää matala oja.

Hongikko (1000051577) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vinnoolinnevan turvetuotantoalueesta lounaaseen. Tervahauta sijaitsee rämeiden ympäröimän Hongikko-nimisen kallioisen kankaan kaakkoispuolella matalan kohouman lounaislaidalla. Noin 50 m itä-koilliseen on vapaa-ajan asunto. Tervahaudan läpimitta on noin 23 m, halssi laskee kaakkoon. Keskuskuoppa on laakea ja matala. Reunavalli on n. 50-60 cm korkea. Haudan reunoilla ja ympärillä kasvaa varttuneita kuusia, keskusta on puuton ja kasvaa heinää. Haudan länsipuolella on kuoppa, jonka läpimitta on n. 2 m ja syvyys n. 1 m, reunoilla valli. Kysymys voi olla eräänlaisesta kaivosta tai vesivarannosta, josta on saatu tervanvalmistukseen tarpeen mukaan vettä (alakohde).

Suolasalmenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Vinoollinnevan turvetuotantoalueen luoteispuolella Suolasalmenkankaan korkeimman laen kaakkoislaidalla. Tervahaudan eteläpuolella on hakkuualue. Haudan läpimitta on n. 18 m, halssi laskee itään. Haudan luoteispuolella on kaksi tervanvalmistukseen liittyvää kuoppaa, joiden halkaisijat ovat n. 5-6 m, syvyys n. 60-80 cm (alakohde). Tervahaudan päällä kasvaa tiheää puustoa ja se on merkitty maastokartalle.

Välikangas (1000051580) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Iso Rahkanevan länsipuolella Välikankaan pohjoisosassa kallioisen ja kivikkoisen Välikankaan koillisreunalla. Eteläpuolella on nuorta puustoa kasvava hakkuuaukko. Tervahauta on n. 17 m halkaisijaltaan, halssi laskee etelään. päällä kasvaa erilajista puustoa.

Välikangas 1 (1000051581) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pihlajasaarennevan ja Koninpäänsaaren suon välisellä kuivalla kankaalla metsätien eteläpuolella. Alueella kasvaa varttunutta kuusimetsää. Tervahaudan läpimitta on noin 20 m, halssi laskee koilliseen. Keskuskuoppa on laakea.

Mäntyniemi (1000051582) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Patanan tekojärven täyttökanavasta n. 640 m kaakkoon Mäntyniemi nimisen ja aiemmin Meripekinkangas-nimisen kankaan itäosassa. Alueen maaperä on hienoa moreenia. Puusto on mänty-kuusimetsää. Paikalla on umpeen kasvamassa olevan metsätieuran länsipuolella kaksi tervahautaa n. 120 m etäisyydellä toisistaan. Hautojen läpimitta on n. 15 m, halssit laskevat koilliseen. Hautojen päällä kasvaa puustoa ja ne on merkitty maastokartalle. Eteläisempi haudoista on merkattu alakohteeksi.

Mäntyniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Patanan tekojärven täyttökanavasta n. 850 m kaakkoon Mäntyniemen ja Honkahuhdan välisellä matalalla kankaalla metsätieurasta 25 m länteen. Maaperä on hiekkamoreenia. Alueella kasvaa mänty-kuusimetsää. Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, halssi laskee länteen. Haudan päällä kasvaa kuusta ja mäntyä.

Isolehto (1000051585) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Loukkusaarenevan ja Meraluomankytö -nimisen pellon välissä. Tervahauta sijaitsee pienen kivikkoisen kumpareen eteläreunalla. Ympäristössä kasvaa nuorta mäntytaimikkoa. Matalahkon tervahaudan läpimitta on n. 22m, halssi laskee etelään. Haudan päällä kasvaa joitain vanhoja kuusia ja nuorempaa erilajista puustoa. Pohjaa peittää sammal.

Pikkuhaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee laajan Honkahuhdan länteen työntyvän kivikkoisen ja tasaisen kapean niemekkeen etelälaidalla. Tervahauta sijaitsee Sarvikydön peltoalueelle johtavan metsätien varrella. Ympäristössä kasvaa erirakenteista metsää. Tervahaudan läpimitta on n. 19 m, halssi laskee etelään. Haudan päällä kasvaa tiheästi puustoa. Noin 7 m tervahaudasta lounaaseen on n. 3m halkaisijaltaan oleva kuoppa, joka voi liittyä paikan tervanvalmistukseen (alakohde).

Patanan Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Sarvikydön peltoalueiden väliin jäävällä Patanan Hautakankaalla. Tervahauta sijaitsee kivikkoisen mäen lounaisreunalla. Ympäristössä kasvaa erirakenteista metsää. Tervahaudan läpimitta on n. 30 m, halssi laskee lounaaseen. Haudan reunoilla kasvaa tiheästi puustoa, keskellä nuoria leppiä. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Sarvinevan eteläpuolella Paloharjun ja Kettukankaan välissä. Tervahauta sijaitsee tasaisella hiekka- ja moreenikankaalla. Ympäristössä kasvaa mäntyvaltaista metsää. Tervahaudan läpimitta on n. 15 m, halssi laskee etelään. Päällä kasvaa eri-ikäistä ja -lajista puustoa. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Merapäkinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Merapäkinkankaan lounaislaidalla, länsipuolella on entiselle Meranevalle perustettu turvetuotantoalue. Tervahauta on rakennettu kivikkoiselle maapohjalle. Läpimitta n. 22 m, halssi laskee lounaaseen. Tervahaudan reunoilla on eri-ikäistä puustoa. Haudan keskustasta isot puut on poistettu ja siellä on eri-ikäisiä kantoja.

Historiallinen; Kohde sijaitsee Laukkulammin ja Rauhakankaannevan välissä Hautakankaan kaakkoisreunalla. Tervahauta sijaitsee nuoressa talousmetsässä, maaperä on moreenia. Haudan läpimitta on n. 23 m, halssi laskee itään. Päällä kasvaa erilajista ja-ikäistä puustoa. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Heikinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Lidar-korkeusmallissa erottuva mahdollinen tervahauta, jonka läpimitta n. 10 m. Kohdetta ei ehditty inventoida ennen lumentuloa. Kohde tullaan tarpeen mukaan tarkastamaan kenttäkaudella 2024.

Vikåviken 1 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Selkeä yhtenäinen laivan runko kaarineen matalassa rantavedessä. Runkolinja havaittavissa pohjois-etelä suuntaisesti siten, että toinen pää sijoittuu lähelle Soldatskärin pohjoisrantaa. Havaintojen perusteella runko on antanut periksi ja laidat ovat kaatuneet sivuille, eikä kolmiulotteisuutta ole juurikaan havattavissa. Yhtenäisen rungon lisäksi etelän suunnassa ja rannan läheisyydessä järeitä puuosia. Hylky on osittain peittyneenä pehmeään pohja-ainekseen.
Arkistotietojen perusteella alueella on sijainnut kaksi laivanveistämöä 1760 -luvulta 1850 -luvulle saakka. Hylky liittyy suurella todennäköisyydellä näiden toimintaan ja alueella oleviin muihin hylkylöytöihin.

Vikåviken 2 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Suuren purjealuksen pohja, jossa nähtävillä selkeitä kaarirakenteita. Havaittavissa itä-länsi pituussuuntainen kölilinja järeine puurakenteineen. Hylyn alta olevasta pohjahiekasta nousee esille toinen selvästi erillinen kaaririvi. Havainnoista syntyy vaikutelma kahdesta päällekkäin olevasta samaansuuntaisesti asetetusta laivanhylystä.
Arkistotietojen perusteella alueella on sijainnut kaksi laivanveistämöä 1760 -luvulta 1850 -luvulle saakka. Hylky liittyy suurella todennäköisyydellä näiden toimintaan ja alueella oleviin muihin hylkylöytöihin.

Vikåviken 3 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Järeitä puuosia ja -rakennetta erittäin matalalla vesialueella. Hylkyalue rajautuu ja on havaittavissa selkeästi, mutta osat ovat lähes kokonaan pohja-ainekseen painuneena. Pitkät, mahdollisesti kölin osista koostuvat rakenteet ovat noin 25 metrin pituisella ja 12 metrin levyisellä alueella.
Arkistotietojen perusteella alueella on sijainnut kaksi laivanveistämöä 1760 -luvulta 1850 -luvulle saakka. Hylky liittyy suurella todennäköisyydellä näiden toimintaan ja alueella oleviin muihin hylkylöytöihin.

Eläteneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on 9 metriä leveä ja 0,8 metriä syvä. Sen vallit ovat noin 1,5 metriä leveät ja 0,5 metriä korkeat. Halssi on suunnattu länsi-luoteeseen alarinteen suuntaan ja on pituudeltaan 6 metriä ja leveydeltään 3 metriä. Tervahaudan välitön ympäristö on nuorta mäntyä kasvavaa hiekkapohjaista kuivaa kangasmetsää. Hauta on tehty hiekkaterassin reunaan, kohtaan, jossa rinne viettää länsiluoteeseen. Terassin alapuolella tervahaudasta länteen maasto on kosteampaa mäntyvaltaista metsää.

Isotkalliot (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Lounaaseen viettävässä rinteessä rakkakivikossa on rivissä kolme 1 m x 1 m kokoista, noin 0,5 m syvää kuoppaa. Kuopat muodostavat kaakko-luode-suuntaisen, loivasti pohjoiseen kaartuvan rivin. Kuoppien etäisyys toisistaan on noin 2 metriä. Kuoppien ympäristö on kivikkoista havupuuvaltaista sekametsää. Kuopat sijaitsevat rinteen puolivälin paikkeilla olevan tasanteen reunassa.

Itäperänharju 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee kaakko-luode-suuntaisen harjanteen korkeimmalla kohdalla. Laella olevassa rakkakivikossa on ainakin kaksi selkeää rakkakuoppaa. Kivikon itäpäässä olevan kuopan halkaisija valleista mitattuna on 3 metriä, ja sisäosasta 1,5 metriä. Syvyydeltään kuoppa on 0,6 metriä. Harjanteen koillisrinne on hakkuuaukeaa ja lounaisrinne mäntyvaltaista havumetsää.

Itäperänharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Itäperänharjun etelärinteessä kuusivaltaisessa sekametsässä. Tervahauta on halkaisijaltaan 7 metriä ja syvyydeltään 0,8 metriä. Sen vallin leveys on 1 metri ja korkeus 0,5 metriä. Halssi on suunnattu etelään ja näkyy maastossa 2 metrin matkalta. Tervahaudan yli me-nee metsäkoneen ajoura, minkä vuoksi sen eteläinen puolisko on vaurioitunut.

Uudenhaudankangas (1000052340) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Uudenhaudankankaan pohjoisosassa lounaaseen viettävässä rinteessä olevan tasanteen reunassa. Halkaisijaltaan hauta on 10 metriä ja syvyydeltään 0,7 metriä. Sen valli on leveydeltään 1,5 metriä ja korkeudeltaan 0,5 metriä.
Halssi on suunnattu länsilounaaseen ja näkyvissä maastossa noin 10 metrin matkalta. Kohteen ympäristö on mäntyvaltaista sekametsää. Haudan lounaispuolisen rinteen alla maasto muuttuu soiseksi.

Ahvenkoskenmännikkö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on 22 metriä ja syvyys 1 metri. tervahauta. Sen vallit ovat 0,4 metriä korkeat ja 7 metriä leveät. Haudan halssi on suunnattu länteen ja jatkuu vallista 5 metrin päähän. Tervahauta sijaitsee aivan metsätien vieressä, nuoressa ja kosteahkossa koivumetsässä. Kohteen ympäristön maasto on melko tasaista.

Susisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Halkaisijaltaan 17-metrinen ja syvyydeltään 0,6-metrinen tervahauta. Haudan vallit ovat korkeudeltaan 0,8 metriä ja leveydeltään 5 metriä. Sen valleja ympäröi kehä noin 1,5 metriä leveitä, 3 metriä pitkiä ja 0,5 metriä syviä kuoppia. Tervahaudan halssi on suunnattu itään ja se jatkuu vallista 4,5 metrin päähän.
Tervahauta sijaitsee tasaisessa maastossa metsäpolun varressa noin 10 metriä siitä kaakkoon. Sen ympäristö on kosteaa sekametsää. Tervahauta on tiheän aluskasvillisuuden ja lehtipuiden peitossa.

Vihtorinsaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on halkaisijaltaan yhdeksän metriä ja syvyydeltään 0,6 metriä. Sen vallit ovat kolme metriä leveät ja 0,7 metriä korkeat. Haudan halssi on suunnattu eteläkaakkoon ja se jatkuu noin kahden metrin päähän vallista.
Kohde sijaitsee kiinteistörajalla kosteassa nuoressa mäntymetsässä. Tervahaudan päällä kasvaa myös koivua ja leppää. Haudan ympäristön maasto on tasaista lukuun ottamatta sen itäpuolella nousevaa kalliota.

Pakopirttikorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Pakopirttikorven ja Hautakankaan välisellä, karttaan nimeämättömällä kukkulalla, noin 450 metriä Jauhonevan turvetuotantoalueen rajalta lounaaseen. Kohde sijaitsi kukkulan pohjoisella rinteellä. Kohde sijaitsee hakkuuaukealla, mutta sen kohdalla puut on jätetty kaatamatta. Kohteen vallissa, pohjalla ja halssissa oli havaittavissa kaivelun jälkiä, jotka osoittautuivat ketun pesäkolon kulkuaukoiksi.
Tervahauta oli sisähalkaisijaltaan oin 6 metriä ja syvyydeltään pohjalta vallin päälle noin 1,5 metriä. Valli oli leveydeltään noin 2 metriä ja vaikutti ajan myötä levinneeltä. Vallin korkeus vaihteli, mutta oli maanpinnasta noin 0,5 metriä. Halssioja osoitti pohjoiseen, ja sen pituus oli noin 6 metriä. Rakenteen sisältä voitiin kairalla paikallistaa palokerros.

Ali-Jauhoneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee karttaan nimeämättömällä kummulla, noin 400 metriä Ali-Jauhonevan turvetuotantoalueen rajalta itään ja noin 300 metriä Korkiasaarelta koilliseen, kummun itärinteellä. Kohde sijaitsee hakatulla talousmetsäalueella. Haudan ympärillä oli metsätyökoneen jälkiä, ja hautarakenteen sisäpuolelta oli kaadettu puita, mutta kohde on vielä kohtalaisen hyvässä kunnossa.
Tervahauta oli sisähalkaisijaltaan noin 10 metriä. Valli oli leveydeltään noin 1,5 metriä ja vaikutti ajan myötä levinneeltä. Vallin korkeus vaihteli, epätasaisesta ympäröivästä maastosta ja mahdollisesti levinneestä vallista johtuen, ja oli maanpinnasta korkeimmillaan noin 1,5 metriä. Halssioja osoitti koilliseen, ja sen pituus oli noin 10 metriä. Halssin suunnassa sijaitsi Pilvilampinoja, jota on mahdollisesti käytetty tervan kuljetukseen. Rakenteen sisältä voitiin kairalla paikallistaa palokerros. Suurikokoisena ja halssiojallisena tervahauta ajoittuu luultavasti 1800-luvulle, vaikka tarkempi ajoitus jäi puuttumaan.

Seljänkangas luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kivinevan ja Paukanevan välisen kannaksen koillislaidan keskivaiheilla.
Tervahaudan halkaisija on n. 21 m, kuopan halkaisija n. 13 m, ja halssi on suuntautunut koilliseen, joskin se on enää huonosti havaittavissa. Tervahauta sijaitsee kahden rämeojan välisellä saralla, sekä lähellä voimalinjan käytävää, ja vaikka eivät ojat tai voimalinjakäytävän raivattu alue ulotukaan varsinaisesti tervahaudan viereen, on alueella runsaasti metsäkoneiden jälkiä, ja tervahauta on kärsinyt näistä pahoin, niin että sitä oli hyvin vaikea erottaa kivikkoisesta ja mättäisestä maastosta.

Vähä-Heinonen etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nimettömän kankaan laen pienellä mäennyppylällä, n. 300 m Vähä-Heinosesta etelälounaaseen
sijaitsee tervahauta. Tervahaudan halkaisija on n. 14 m, kuopan halkaisija n. 8 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen. Alue on vastikään avohakattu, ja työ on aiheuttanut maastoon voimakkaita uria, kuoppia, paikoiltaan siirtyneitä suuria kiviä ja hakkuujätekasoja, ja myös tervahauta on tämän seurauksena vaurioitunut.

Hiekkakaarat pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Hiekkakaaroista pohjoiseen, Puikonpuron pohjoispuoleisella moreeniterassilla.
Paikalta tavattiin yksi suuri ja yksi pieni tervahauta sekä muutama hiilikasa. Kohteen varsinaisissa koordinaateissa sijaitsee läntisempi, suuri tervahauta. Sen halkaisija on n. 22 m, kuopan halkaisija n. 15 m, ja halssi suuntautuu etelään. Hiilikasat ovat heti sen lounais- ja kaakkoispuolella, ja pienempi tervahauta n. 15 m länteen. Tervahautojen ympäristössä kasvaa tiheää ja vesakkoista nuorten lehtipuiden ja mäntyjen hallitsemaa metsää, Puikonpuron varressa vanhempia kuusia ja lehtipuita. Pienempi tervahauta ja hiilikasat on merkitty alakohteiksi.

Järvisalo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kuivatetun Loukkuunjärven luoteisimpien peltoalueiden itäpuolella, paikassa
nimeltä Järvisalo – vajaat 100 m etelään entisen Järvisalon talon paikalta. Tervahaudan halkaisija on n. 19 m, kuopan halkaisija n. 12 m, ja halssi suuntautuu lounaaseen. Alueella kasvaa hyvin tiheää vesakkoa. Mitat ovat summittainen silmämääräinen arvio, joka on tarkastettu lidar-vinovalovarjosteesta.

Järvisalo 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kuivatetun Loukkuunjärven luoteisimpien peltoalueiden itäpuolella, paikassa
nimeltä Järvisalo – n. 120 m kaakkoon entisen Järvisalon talon paikalta (kohde 49 Järvisalo) ja n. 15–25 m itään ja kaakkoon tervahaudasta (kohde Järvisalo 2). Kohteesta tavattiin kolme pyöreää, suppilomaista kuoppaa (halkaisija n. 2 m, syvyys n. 40–60 cm), jotka muotonsa ja kairausnäytteistä havaitun huuhtoutumiskerroksellisen podsolimaannoksen perusteella vaikuttavat pyyntikuopilta. Kohteen varsinaisissa koordinaateissa on kuopista luoteisin. Muut pyyntikuopat on merkitty alakohteina. Alueella kasvaa varttunutta mäntyvaltaista mustikkatyypin kangasmetsää.

Historiallinen; Sijaintipaikka Kokkolan Vanhasatamasta pohjoiskoilliseen Soldatskärin itäpuolella Vikåviken-lahdessa.
Pohja-ainekseen peittynyt yhtenäinen puuhylky tai laivan pohja. Kaaririvien lisäksi havaittavissa sekalaisia järeitä puuosia.

Ruippojärvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijärven keskustasta 6,8 km länsiluoteeseen kivisellä harjanteella, kuivahko kangas, nuorta kasvatusmetsää. Tervahauta on merkitty peruskartalle. Hauta sijaitsee harjanteen etelärinteellä noin 15 m Ruippojärveltä pohjoiseen, läpimitta valli mukaan lukien
13 m, kuopan halkaisija 8 m ja syvyys 1,1 m. Halssi suuntautuu etelään, pituus 3 m ja syvyys 1,7 m, se on sortunut. Haudan päällä kasvaa nuoria havu- ja lehtipuita.

Syrinharjun vanha pitäjätie (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijärven keskustasta 4,2 – 8,8 km luoteeseen. Pitkä ja leveä itäkaakko -
länsiluode-suuntainen harjujakso (Kinnulasta – Toholammille), jonka laidat ovat melko tasaisia. Kuiva mäntykangas, eri-ikäistä metsää, paikoitellen aukeaa. Suur-Lohtajan sisämaan pitäjäntien viimeinen osa Toholammilta Lestijärvelle valmistui 1750-luvun alussa.
Suuri osa linjauksesta on edelleen käytössä asfaltti- tai soratienä. Syrinharjulla alkuperäinen tienpohja on säilynyt pitkiäkin matkoja lähellä nykyistä kantatietä 775. Syrjänjärven pohjoispuolella vanhaa tienpohjaa on säilynyt 4 km:n matkalla, osa on pois käytöstä ja osa toimii metsäautotienä. Tietä ei ole päällystetty, leveys on 1,7 -2,5 m (metsäautotiekäytössä se on paikoitellen levennyt). Tarkka tielinjaus on merkitty mm. 1840 luvun pitäjänkarttaan (tekijä tuntematon).

Hiekkakaarat (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lestijärven keskustasta 7 km luoteeseen hiekkaharjanteella Syrinharjun pohjoispuolella, kuiva kangas, varttunutta kasvatusmetsää. Tervahauta on merkitty peruskartalle. Hauta sijaitsee harjanteen etelärinteellä, läpimitta valli mukaan lukien 16 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 1,3 m. Halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 4 m ja syvyys 2,2 m. Haudan päällä kasvaa noin 50 v. mäntyjä.

Uudenniitunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta sijaitsee Rautajalantiestä noin 400 metriä lounaaseen tiheässä metsämaastossa. Tervahaudan pohjoispuolella kulkee metsätie. Tervahaudan halkaisija on noin 25 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 3 metriä ja vallin korkeus on noin 1,25 metriä. Ylärinteessä ei ole havaittavaa vallia. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,8 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Halssin pituus on noin 8 metriä. Halssin leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Noin kaksi metriä tervahaudan koillispuolen vallista sijaitsee pohjaltaan noin 6 x 3 metrin kokoinen kaivanto. Kaivannon vallin leveys on noin 2 metriä. Ylärinteessä vallin korkeus on noin 0,3 metriä ja alarinteessä 1 metriä. Vallin päällä kasvaa sekametsää. Kaivannossa on alarinteessä vallin rikkova kaivanto, jonka leveys on noin 2,5 metriä ja syvyys noin 0,4 metriä. Pituutta ojamaisella kaivannolla on noin 2,5 metriä. Kaivannot voivat liittyä tervantuotantoon alueella tai olla myöhempään maankäyttöön liittyviä kaivantoja.

Pikku Ilvesneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suppilomainen tervahauta sijaitsee Haapasalontiestä noin 620 metriä koilliseen Ilveskankaan lounaisosassa. Ilveskankaan alueelle kulkee helppokulkuinen metsätie. Tervahaudan vallin päällä kasvaa nuorta vesakkoa, joten tervahauta ei erotu helposti ympäristöstä. Tervahaudan koillispuolella on metsätie, joka on kasvanut umpeen. Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 2 metriä ja vallin korkeus on noin 1,5 metriä. Ylärinteessä ei ole havaittavaa vallia. Tervahaudan alarinteen valli on kylmämuurattu kivistä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on ylärinteessä noin 1,5 metriä. Halssi suuntautuu lounaaseen. Halssin pituus on noin 12 metriä. Halssin leveys on noin 2 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Ruikkuranta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ullavanjoen länsipuolella, kaakkoon laskevan rinteen alaosassa. Tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Syvyys ylärinteeseen on noin 3 metriä. Haudan ympärillä ei erotu selvää vallia. Kyseessä on ilmeisesti rännitön tervahauta. Haudan keskellä on halkaisijaltaan noin 1,5 metrin kokoinen kuoppa, jonka syvyys on noin 0,5 metriä. Tervahaudan päällä kasvaa hyvin tiheää vesakkoa. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan vallin itäpuolella on ristinurkkainen hirsilato, joka on kooltaan noin 5,0 x 5,0 metriä. Lato on perustettu kivien varaan, ja hirsikertoja on 12. Hirret on numeroitu, joten lato on todennäköisesti koottu paikalle uusiokäytössä olevista hirsistä. Hirsissä on jäämiä punamullasta. Kattorakenteita ei ole, mutta lattia on ollut laudoitettu. Rakentamisessa on käytetty puutappeja.

Verkkoladonkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ullavanjoesta noin 230 metriä länteen mäntyvaltaisessa metsässä. Tervahaudan halkaisija on noin 21 metriä. Vallin leveys on noin 5 metriä ja syvyyttä haudalla on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,1 metriä. Halssi suuntautuu länsiluoteeseen. Se on noin 5 metriä pitkä ja noin 3 metriä leveä. Halssin reunoilla on esillä kylmämuurattua kiveystä. Tervahaudan päällä kasvaa harvennettua mäntyvaltaista sekapuumetsää. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Vehkakorvenharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Suppilomainen tervahauta sijaitsee Sarpakoskentiestä noin 50 metriä kaakkoon. Tervahaudan kohdalla kasvaa tiheää sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 1,5 metriä ja vallin korkeus on noin 0,8 metriä. Ylärinteessä ei ole selvästi erottuvaa vallia. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,8 metriä. Halssi suuntautuu luoteeseen. Halssin pituus on noin 1,5 metriä. Halssin leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Muutama metsäkoneen jättämää uraa halkoo tervahaudan ja halssin pintakerroksia.

Kettuharju 7 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta sijaitsee Sarpakoskentiestä noin 350 metriä luoteeseen. Tervahaudan ympärillä kasvaa tiheää taimikkoa, mutta tervahaudan päälle on jätetty säästöpuuryhmä. Tervahaudan halkaisija on noin 25 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 4 metriä ja vallin korkeus on noin 1,2 metriä. Ylärinteessä vallin korkeus on noin 0,3 metriä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,2 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Halssin pituus on noin 8 metriä. Halssin leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Noin 8 metriä tervahaudan vallista koilliseen sijaitsee kaivanto. Kaivannon koko on noin 4 x 1,5 metriä. Kaivannon syvyys on noin 0,8 metriä. Kaivanto voi liittyä tervantuotantoon alueella tai olla myöhempään maankäyttöön liittyviä kaivantoja.

Saukonkivet (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harvennetussa sekapuumetsässä Kettuharjun länsiosassa. Tervahaudan halkaisija on noin 14 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,1 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon alarinteeseen. Se on noin 8 metriä pitkä ja 2 metriä leveä. Vallin ulkoreunalla alarinteessä on esillä kylmämuurattua kiveystä. Tervahaudan läpi on ajettu metsäkoneella, joka on nostanut maanpinnalle hiiltä.

Pihlajaniemi (1000053427) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harvennetussa sekapuumetsässä Kettuharjun länsiosassa. Tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Vallin leveys on noin 3 metriä. Syvyyttä sillä on noin 1,2 metriä pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Halssi suuntautuu lounaaseen alarinteeseen. Se erottuu noin 3 metriä pitkänä ja 2 metriä leveänä kaivantona. Tervahaudan päälle on kasattu ohuita puunrankoja sekä oksia. Sen päälle on jätetty kasvamaan mäntyjä sekä koivuja. Itäpuoleisen vallin päältä on ajettu metsäkoneella. Pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Kytöräme pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohteeseen kuuluu kaksi tervahautaa sekä kaksi tervapirtin pohjaa. Tervahauta 1 (pääkohde) sijaitsee Sarpakoskentiestä noin 75 metriä länteen. Maljamaisen tervahaudan ympärillä kasvaa tiheää taimikkoa, mutta tervahaudan päälle on jätetty säästöpuuryhmä. Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 3 metriä ja vallin korkeus on noin 1,5 metriä. Ylärinteessä ei ole havaittavaa vallia. Tervahaudan alarinteen valli on kylmämuurattu kivistä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on ylärinteessä noin 0,8 metriä ja alarinteessä noin 1,2 metriä. Halssi suuntautuu lounaaseen. Halssin pituus on noin 4 metriä. Halssin leveys on noin 3 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Noin 10 metriä tervahaudan vallista itään sijaitsee tervapirtin pohja (alakohde, tervapirtti 1). Tervahauta 2 sijaitsee tervahaudasta 1 noin 20 metriä itään (alakohde). Tervahaudasta 2 noin 20 metriä koilliseen havaittiin toinen pirtin pohja (alakohde tervapirtti 2).

Kytöräme koillinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sarpakoskentiestä noin 20 metriä länteen mäntyvaltaisessa sekapuumetsässä. Tervahaudan halkaisija on noin 25 metriä. Sillä on syvyyttä pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Vallin leveys on noin 4,5 metriä ja vallilla on korkeutta noin 0,5 metriä. Halssi suuntautuu itään kohti Sarpakoskentietä. Halssi on noin 10 metriä pitkä ja 2 metriä leveä. Halssin reunoilla erottuu kylmämuurattua kiveystä. Pohjasta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Vanha Toroja (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vanhan Torojan eteläpuolella pohjoiseen laskevassa rinteessä. Tervahaudan halkaisija on noin 13 metriä. Vallin leveys on noin 2,5 metriä. Syvyyttä sillä on noin 3 metriä pohjasta vallin yläreunaan mitattuna etelään eli ylärinteeseen mitattuna. Syvyys laskee kohti pohjoista. Halssi pohjoiseen kohti Vanhaa Torojaa. Halssi on noin 4 metriä pitkä kaivanto. Haudan päällä kasvaa tiheää sekapuumetsää ja se on vahvasti pusikoitunut.

Kulkupaikankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee heti Sarpakoskentien itäpuolella. Länsilaidan valli rajautuu tiehen. Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä. Syvyyttä sillä on noin 1,5 metriä pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Halssi suuntautuu lounaaseen. Se on noin 4 metriä pitkä ja 2,5 metriä leveä. Juoksutusura erottuu tervahaudan keskeltä kohti halssia. Tervahaudan vallien ulkoreunoilla ja halssin suulla erottuu kylmämuurattua kiveystä. Haudan päällä kasvaa tiheää kuusikkoa, pohjalla kasvaa vanha ja suuri kuusi. Heti halssin kaakkoispuolella on noin 3 x 2 x 0,5 metrin kokoinen kuoppa, joka on reunustettu kivillä.

Torojan Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta sijaitsee Vanhan Torojan eteläpuolella, pohjoiseen laskevan rinteen reunalla. Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Sen ympärillä ei ole selvää vallia. Syvyys on noin 1,3 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen alarinteeseen. Se on noin 5 metriä pitkä ja noin 2 metriä leveä. Tervahaudan päällä on harvennettua koivun ja kuusen sekaista talousmetsää. Päällä on myös kaadettu koivun sekä kuusen rankoja sekä oksia. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Peuran Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Loivapiirteinen tervahauta sijaitsee Rautajalantiestä noin 300 metriä itään tiheässä metsämaastossa. Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 metriä ja vallin korkeus ylärinteessä on noin 0,4 metriä. Halssin reunalla vallin korkeus on noin 1,3 metriä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,6 metriä. Halssi suuntautuu länteen. Halssin pituus on noin 5 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Rautajalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta sijaitsee Rautajalantiestä noin 40 metriä länteen tiheässä metsämaastossa. Tervahaudan halkaisija on noin 20 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 4 metriä ja vallin korkeus on noin 1,2 metriä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,0 metriä. Halssi suuntautuu lounaaseen. Halssin pituus on noin 6 metriä ja leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Isohaudanniitut 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 200 metriä luoteeseen Isonhaudantiestä. Tervahaudan halkaisija on noin 23 metriä. Vallin leveys on noin 5 metriä. Maljamaisen haudan syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,6 metriä. Halssi lounaaseen. Se on noin 5 metriä pitkä ja 2 metriä leveä. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Sen reunoilla erottuu kylmämuurattua kiveystä. Haudan päällä kasvaa kuusikkoa. Tervahaudan koillispuolella kulkee viitoitettu patikointireitti. Tervahaudan viereen on pystytetty puinen kyltti, jossa lukee ”Tervahauta”.
Haudasta noin 8 metriä luoteeseen havaittiin kaivanto, joka on mahdollinen tervapirtin pohja (N 7065025 E 340532). Sen koko on noin 5 x 4 metriä, syvyys noin 0,3 metriä. Ympärillä kiertää noin 0,2 metriä korkea ja 0,5 metriä leveä maavalli (alakohde).

Konttilampinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 250 metriä luoteeseen Ruohojärventiestä. Se sijaitsee hakkuuaukean eteläreunalla. Sen halkaisija on noin 15 metriä. Vallin leveys on noin 1,2 metriä. Syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,2 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Se on noin 8 metriä pitkä ja 2,5 metriä leveä. Vallista otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa hyvin tiheää pusikkoa, joka peittää sen kokonaan. Tervahaudan havaitseminen on hankalaa.

Isolinjankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta sijaitsee Rautajalantiestä noin 120 metriä itään hakkuuaukean reunalla. Tervahaudan kohdalla on säästöpuuryhmä. Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Tervahaudan vallin leveys on noin 3 metriä ja vallin korkeus on noin 1,3 metriä. Vallin ulkoreuna on kylmämuurattu kivistä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,8 metriä. Halssi suuntautuu itään. Halssin pituus on noin 6 metriä. Halssin leveys on noin 2 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.

Hirsikankaanniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Loivapiirteinen tervahauta sijaitsee Torakankaantiestä noin 560 metriä kaakkoon hakkuuaukean reunan vieressä. Tervahaudan kohdalla kasvaa tukevaa sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 18 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 1,5 metriä ja vallin korkeus on noin 1,2 metriä. Ylärinteessä ei ole havaittavaa vallia. Vallin ulkoreuna on kylmämuurattu kivistä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,6 metriä. Halssi suuntautuu kaakkoon. Halssin pituus on noin 6 metriä. Halssin leveys on noin 2 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Noin 15 metriä tervahaudan koillispuolen vallista sijaitsee reunoiltaan epämääräinen kaivanto. Kaivannon koko on noin 4 x 6 metriä. Kaivanto muodostuu kahdesta suorakaiteen muotoisesta osasta. Kaivannon korkeus on noin 0,4 metriä. Kaivannot voivat liittyä tervantuotantoon alueella tai olla myöhempään maankäyttöön liittyviä kaivantoja.

Isohaudanniitut 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 25 metriä pohjoiseen Isonhaudantiestä. Tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Vallin leveys on noin 3 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,8 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Sen pituus on noin 3 metriä. Tervahaudan päällä kasvaa nuorta mäntyä ja kuusta. Lisäksi päälle on kaadettu nuorten kuusien rankoja ja oksia, joka vaikeuttaa havainnointia.

Rytilampi (1000053549) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maljamainen tervahauta sijaitsee Isonhaudantiestä noin 670 metriä kaakkoon metsätien varrella. Tervahaudan kohdalla kasvaa tiheää sekametsää. Tervahaudan halkaisija on noin 15 metriä. Tervahaudan vallin leveys on alarinteessä noin 1,5 metriä ja vallin korkeus on noin 3,0 metriä. Ylärinteessä vallin leveys on 1,5 metriä ja korkeus noin 0,3 metriä. Vallin ulkoreuna on kylmämuurattu kivistä. Tervahaudan syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 0,8 metriä. Halssi suuntautuu itään. Halssin pituus on noin 4 metriä. Halssin leveys on noin 1,5 metriä. Tervahaudan pohjalta tehdystä kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata.
Tervahaudan alarinteeseen halssin pohjoispuolelle on tehty kaivanto, jonka koko on noin 2 x 7 metriä. Kaivannon pohja on tasainen ja ulottuu halssin suulle. Kaivannon reunaa muodostuu kiviaidasta, jonka koko on 2 x 5 metriä. Aidan korkeus on noin 0,5 metriä. Kaivanto kiviaitoineen voi liittyä tervantuotantoon alueella tai olla myöhempään maankäyttöön liittyviä.

Toraharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vion Torojan länsipuolella, Toraharjun itäosassa sijaitsee tervahauta. Sen halkaisija on noin 18 metriä. Haudalla on ilmeisesti kaksoisvalli, jonka leveys on noin 5 metriä. Syvyys on pohjalta vallin yläreunaan mitattuna noin 1,5 metriä. Halssi suuntautuu itään. Se on noin 7 metriä pitkä. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa tiheää lehtipuuta ja puskaa. Kaakkoisosasta vallia erottuu kylmämuurattua kiveystä.

Torajärven Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vionharjuntiestä noin 240 metriä lounaaseen. Sen halkaisija on noin 18 metriä. Vallin leveys on noin 4,5 metriä. Syvyyttä on noin 1,2 metriä pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Halssi suuntautuu lounaaseen. Se on noin 7 metriä pitkä. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista hiiltä. Tervahaudan päällä kasvaa haapoja sekä rehevää aluskasvillisuutta.

Haapasalonsaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ojitettujen soiden ympäröimällä metsäsaarekkeella, hakkuuaukean länsireunalla sijaitsee tervahauta, jonka halkaisija on noin 14 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä. Syvyyttä sillä on noin 1,3 metriä pohjalta vallin yläreunaan mitattuna. Halssi suuntautuu länteen. Se on noin 5 metriä pitkä. Vallin ulkoreunoilla erottuu kylmämuurattua kiveystä. Tervahaudan päällä kasvaa nuorta koivua ja pusikkoa.
Haudasta noin 15 metriä kaakkoon sijaitsee mahdollinen tervapirtin pohja. Paikalla on kaivanto, jonka koko on noin 5,5 x 4 metriä. Sen syvyys on noin 0,5 metriä. Sitä ympäröi noin 0,8 metriä leveä ja 0,3 metriä korkea maavalli. Sen pohjalla kasvaa koivuja.

Historiallinen; Hautakankaan eteläosassa, noin 350 metriä kaakkoon Mustikkaharjunpistosta sijaitsee tervahauta. Sen halkaisija on noin 19 metriä. Vallin leveys on noin 5 metriä. Halssi suuntautuu koilliseen. Se erottuu noin 4 metriä pitkänä kaivantona. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Tervahaudan päällä kasvaa jykevää sekapuumetsää.

Juurikkakangas (1000053556) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä. Vallin leveys on noin 3,5 metriä. Sen syvyys pohjalta vallin yläreunaan mitattuna on noin 1,3 metriä. Halssi länsilounaaseen. Se on noin 12 metriä pitkä kaivanto, joka loppupäästä kääntyy kohti pohjoista. Halssin reunoilla erottuu kylmämuurattua kiveystä. Tervahaudan päällä kasvaa eri-ikäistä mäntyä ja haapaa. Pohjalta otetusta kairauksesta havaittiin mustaa noensekaista maata. Noin 20 metriä tervahaudan vallista länteen havaittiin kaksi epämääräistä kaivantoa nuoren taimikon ja harvennetun mäntymetsän rajalta. Kaivannot voivat liittyä tervantuotantoon alueella tai olla myöhempään maankäyttöön liittyviä kaivantoja.

Kettuharju 6 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Ullavanjoesta kaakkoon noin 600 m ja Ruhkalammesta noin 400 m etelään. Kangassaarekkeen laella on pirunpelto, jossa on seitsemän kuoppaa. Kuoppien koot vaihtelevat 1 x 1 m ja 7 x 4 m välillä. Osa on soikeita, muutamat pyöreitä. Niiden syvyys on noin 50-80 cm. Kuoppa 1 (koko 6 x 4 m) on säännöllisen muotoinen ja muistuttaa asumuspainannetta. Kuopan eteläpuolella on muutamia nyrkinkokoisia kvartsikimpaleita, hyvälaatuista kvartsia. Kuoppa 7 sijaitsee pirunpellon ulkopuolella; se on suurin (koko 7 x 4 m) ja saattaa olla myös asumuspainanne (?).

Kiiskilampinniemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Äestetty metsämaa, harjanteella, lammen itäpuolella.

Vionharju (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Kälviän ja Ullavan kuntien rajasta ja Rautajalan-Vionharjun metsäautoteiden risteyksestä noin 1 km länteen, luode kaakko-suuntaisen Vionharjun pohjoisosassa. Suurin osa harjua on kivikkoista pirunpeltoa, jossa jäkäläpeite. Kapealla harjulla soranottopaikan eteläpuolella on kaksi kivilatomusta:
1) kartion muotoinen, korkeus noin 1,5 m, koko noin 3 x 2 m
2) edellisestä noin 12 m kaakkoon, pohjamitta noin 3 x 3 m, keskellä kuoppa; muoto muistuttaa katkaistua kartiota.
Molempien latomusten kivet on kerätty lähiympäristöstä. Harjun kaakkoispäässä, noin 200 m latomuksista kaakkoon on muutamia epämääräisiä kuoppia.

Kaunisvesi (Työ- ja valmistuspaikat)
Korkea kivinen kangas Kaunisveden kaakkoispuolella, rehevää sekametsää, paikoitellen soistunut, Metlan tutkimusmetsä, puulajipuisto (mm. kanadanlehtikuusi).
Hauta sijaitsee kankaan länsirinteellä, läpimitta valli mukaan lukien 18 m, kuopan halkaisija 14 m ja syvyys 1,5 m. Halssi suuntautuu etelälounaaseen, pituus 5 m ja syvyys 1,9 m. Haudan päällä kasvaa vanhoja kuusia.

Märsyräme 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee nykyisellä Kalajoen ja Kannuksen kuntarajalla ja vanhalla 1800-luvun al-kupuolen kartoilla näkyvällä Lohtajan ja Himangan pitäjienrajalla. Ennen Välikannuksen jakokunnan isojakoa paikalla sijaisi lisäksi Hillilän ja Välikannuksen kylien raja. Vuoden 1826 isojakokartalla paikalla on Tomujoen, Hillilän ja Mutkalammen kylien sekä Välikannuksen kylään kuuluvan enklaavin rajojen risteyskohta.
Rajamerkki on korkeudeltaan n. 80 cm, leveydeltään n. 60 cm ja paksuudeltaan n. 15 cm oleva pystykivi. Kivi on nojallaan koilliseen päin. Kiven lounaissivulla on kaiverrettuna mahdollisesti numero 22. Rajamerkin ympäristössä maasto on loivapiirteistä nuorta kosteaa mäntyvaltaista sekametsää.

Märsyräme 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee nykyisellä Kalajoen ja Kannuksen kuntarajalla. Ennen Välikannuksen ja-kokunnan isojakoa kohde sijaitsi Mutkalammen ja Välikannuksen kylien välisellä rajalla. Vuoden 1826 isojakokartoilla paikalla on Tomujoen ja Mutkalammen kylien sekä Välikannuksen kylään kuuluvan enklaavin raja. Raja-merkki on 70 cm korkea, 50 cm leveä ja 15 cm paksu pystykivi, jonka luoteissivulle on kaiverrettu ainakin numero 52.
Rajakivi sijaitsee melko tasaisessa maastossa, suo-ojan reunalla kosteassa nuoressa havu-puuvaltaisessa sekametsässä.

Märsyräme 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki on korkeudeltaan 100 cm, leveydeltään 35 cm ja paksuudeltaan 25 cm oleva alhaalta kivillä tuettu kivipaasi. Rajamerkki sijaitsee kuusen alla, kuivahkolla ylävällä paikalla kiinteistörajalla. Rajamerkin ympäristö on mäntyvaltaista nuorehkoa talousmetsää. Ennen Välikannuksen jakokunnan isojakoa paikalla oli Välikannuksen ja Mutkalammen kylien raja. Vuoden 1826 isojakokartalla kohde sijaitsee Mutkalammen kylän ja Välikannukseen kuuluvan enklaavin rajalla.

Teeriniemi/Leiviskänharju (Kivirakenteet)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kälviän Välikylästä noin 2 kilometriä luoteeseen ja Kälviänjoesta noin 2 kilometriä länteen. Paikalla on loivasti kaakkois-luoteissuuntainen moreeniharjanne, jonka lakea kiertää noin 55 x 25 metrin suuruinen, paikka paikoin epämääräinen "kivivalli".
Toukokuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa rakennelma tulkittiin luonnonmuodostumaksi, eikä ihmisen rakentamaksi jätinkirkoksi. Mitä ilmeisemmin kysymys on jääkauden aikaansaamasta rantakivikosta, rantapalteesta, joka on syntynyt harjanteen törmälle.
Harjanteen keskellä havaittiin muutaman metrin laajuinen kraaterimainen röykkiö, joka oli kuitenkin selvästi ihmisen latoma (p=7080963 i=3331879). Myös harjannetta kiertävässä kivikossa oli havaittavissa muutamia ihmisen kasaamia pieniä kivikasoja, kuitenkin ilmeisen nuoria. "Kivivallit" ovat osin tuhoutuneet metsänkäsittelyssä. Kehän sisäpuolelle on istutettu mäntyä.
Kohteesta on E. E. Takalan maininta teoksessa Muinaismuistoja Pietarsaaren kihlakunnan suomalaisesta osasta (1896, s. 102-103). Takala kirjoittaa paikalla olevan 45 x 23 metriä laajan kivikehän, josta aukeaa kolme porttia. Takalan mukaan länsipäässä on noin 6 metriä laaja röykkiö ja lisäksi kehän sisällä pari pienempää latomusta. Hän arvelee ainakin latomuksista suurimman olevan hautaröykkiön. Inventoinnissa 1981 kohdetta ei tarkastettu.

Rapasaaret (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee etelärinteessä aivan Kaustisen ja Kokkolan rajan tuntumassa Päivänevan turvetuotantoalueen pohjoispuolella. Tervahauta on laakea ja säännöllisen pyöreän muotoinen. Halssi on haudan länsireunassa. Tervahaudan läpimitta on noin 16 metriä. Sen päällä kasvaa harvakseltaan nuorta puustoa.

Kärmeharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kärmeharjun kivikkoisessa länsirinteessä vanhaa puustoa kasvavassa metsässä. Sen päällä kasvaa harvakseltaan haapaa, kuusta ja koivua. Tervahaudan läpimitta on noin 18 metriä ja halssi on tervahaudan länsireunassa. Halssin pituus on noin 6 metriä ja sen reunoilla kasvaa kaksi isoa kuusta.

Mutinpalo 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta siajtsee kivikkoisen mäen itärinteessä. Hauta on profiililtaan laakea ja läpimitaltaan noin 20 metriä. Haudan halssi on kaakkoisreunalla. Haudan eteläpuolella on runsaasti modernimpia kaivelun jälkiä.

Ketunmäki (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kehämäinen röykkiö sijaitsee Eskolassa Ketunmäen korkeimmalla kohdalla, Ylivieskantiestä noin 220 metriä luoteeseen kivikkoisen mäenkumpareen päällä. Röykkiön koko on noin 5 x 6 metriä. Sen keskellä on noin 60 cm syvä ja noin 2 m läpimitaltaan oleva kuoppa. Koko rakenne on sammaleen peitossa.

Pesäkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee matalalla hietaharjanteella noin 800 metriä Pesäkivistä lounaaseen. Haudan päällä kasvaa harvakseltaan isoja mäntyjä. Tervahaudan koko läpimitta on noin 22 metriä ja se on noin metrin syvyinen. Halssi sijaitsee haudan lounaisreunalla ja on noin 8 metriä pitkä. Haudan itä ja etelä reunasta on otettu maa-ainesta.

Kiviharju 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee luode-kaakkoissuntaisella moreeniharjulla, soiden keskellä. Harjua pitkin kulkee metsäautotie; harjun laki on pahasti tuhoutunut soranotossa. Harjun korkeimmalla kohdalla röykkiöt ovat tien lähellä säilyneet soranotolta. Ympärillä on sorakuoppia ja koneella tehtyjä kivikasoja. Röykkiöt on tehty luonnonkivikkoon. Niiden koko on 6 x 7 m ja korkeus noin 0,5 m. Näistä noin 5 m itäkoilliseen on matala epämääräinen röykkiö, jonka keskusta on kaiveltu. Läpimitaltaan se on noin 6 m ja korkeudeltaan 30-40 cm.

Suntinsuu 1 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan Vanhansatamanlahden eteläosassa, kaupunginsalmeen johtavan väylän tuntumassa. Havaittavissa pohja-aineksesta nouseva, yli kymmenen metrin pituudelle ulottuva kaaririvi. Kohteen välittömästä läheisyydestä, väylän Halkokarin puoleiselta rannalta, on löydetty keväällä 2024 puurakenteisen aluksen osia. Osat nousseet esiin ranta-alueen hoitotoimenpiteiden yhteydessä ja dokumentoitu K.H.Renlundin museon toimesta.

Järvineva (Asuinpaikat)
Historiallinen; Asuinpaikka siajitsee Runtujärven kaakkoispuolella etelään viettävässä kivikkoisessa mäenrinteessä. Se koostuu suorakaiteenmuotoisesta kivistä ladotusta rakennuksen perustuksesta, jonka koko on noin 5 x 4 metriä, syvyys noin metrin. Sammaleen peittämä perustus on pohjois-eteläsuuntainen. Eteläpäädyssä on kiviperustuksessa aukko. Muuten rakennelma on yhtenäinen. Kohteen ajoituksesta ei ole tietoa, eikä siitä löydy tietoja vanhoista kartoista. Vanha piilopirtin jäännös?
Kohteesta noin 250 metrin päässä luoteessa siajitseva Runtujärvi on aikoinaan ulottunut etelämmäksi aivan lähelle asuinpaikkaa.

Pikku Hautakangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pikku Hautakankaan itärinteessä kuusimetsässä. Hauta on syvä ja maljamainen. Sen koko läpimitta on noin 20 metriä. Halssi on rakennettu haudan kaakkoisreunalle ja sen pituus on noin 7 metriä. Haudan luoteispuolella on lähes metrin syvyinen ja 2 x 4 metrin kokoinen kuoppa, mikä liittyy mahdollisesti tervan tuotantoon.

Matoharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Matoharjun luoteisreunalla kivikkoisella maapohjalla. Alueella kasvaa sankkaa metsää. Haudan läpimitta on n. 17 m, laakean keskuskuopan syvyys on n. 1 m, kivetty halssi on kaivettu luoteeseen. Reunoilla ja ympärillä kasvaa tiheää enimmäkseen nuorta puustoa, keskuskuoppa on puuton.

Arkkuun Pikkuniitty (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Arkkuun Pikkuniitulle pistävän pienen kivikkoisen niemekkeen länsireunalla,
Matoharjun luoteisreunalla kivikkoisella maapohjalla. Alueella kasvaa sankkaa nuorehkoa metsää. Haudan läpimitta on n. 19 m, keskuskuopan syvyys on yli 1 m, halssi on kaivettu länteen. Haudan päällä ja ympärillä kasvaa mänty- ja kuusipuita ja jonkin verran koivua. Hauta on merkitty maastokartalle.

Lähdenevansaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Lähdenevansaaren ja sen itäpuolisen kankaan välissä pienellä mäennyppylällä. Mäellä kasvaa mänty- ja kuusipuustoa. Paikalla on tervahauta (pääkohde) ja kaksi tervapirtin kiuasta (alakohteet). Tervahauta sijaitsee mäen eteläreunalla. Sen läpimitta on n. 17 m, halssi on kaivettu lounaaseen, keskuskuoppa on laakea. Reunoilla kasvaa lähinnä kuusipuita, keskuskuoppa on puuton. Kiukaat sijaitsevat tervahaudasta n. 20-30 m pohjoiseen. Ne ovat n. 2,5 m halkaisijoiltaan ja n. 70 cm korkeita. Pintakasvillisuus on sammalta ja puolukanvarpua.

Kokkoharju 1 (1000054740) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkoharjun itäpuolisen kankaan korkeimman laen kivikkoisella eteläreunalla. Kankaalla kasvaa kuusivaltaista metsää. Paikalla on tervahauta, jonka läpimitta on n. 15 m, halssi on kaivettu etelään, keskuskuoppa on n. 1 m syvä. Haudan päällä ja ympärillä kasvaa kuusi- ja mäntypuustoa. Länsipuolella kulkee metsäkoneen ajoura. Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Kokkoharju 2 (1000054741) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kokkoharjun ja Käännännevan välissä ojitettujen rämeiden rajaaman kivikkoisen mäen lounaislaidalla. Haudan läpimitta on n. 18 m, halssi on kaivettu etelään, keskuskuoppa on yli n. 1m syvä. Haudan päällä ja ympärillä kasvaa tiheää erirakenteista metsää.

Takkukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta sijaitsee Kokkonevan turvetuotantoalueen eteläpuolella metsätien pohjoispuolella. Paikka on kivikkoinen havumetsää kasvava etelään viettävä loiva rinne. Haudan läpimitta on n. 17 m, halssi on kaivettu etelään, keskuskuoppa on yli 1 m syvä. Haudan päällä kasvaa joitakin varttuneita puita. Haudan päältä on kaadettu joitakin puita, joista jäljellä kannot.

Kurunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kurunkankaan pohjoisosassa matalalla kankaalla. Avohakattu ja aurattu kangas kasvaa tiheää taimikkoa. Haudan läpimitta on n. 20 m, halssi on kaivettu pohjoiseen. Keskuskuoppa on laakea ja matala. Haudan ympärillä kasvaa tiheää nuorta taimikkoa, reunoilla kasvaa katajaa, haudan keskusta on puuton ja sen pintaa peittää turve ja heinät.

Takkukangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta ja tervapirtin kiuas sijaitsevat Takkukankaan eteläreunalla ja ojitetun Ylinevan pohjoisreunalla kivikkoisella maapohjalla. Haudan läpimitta on n. 15 m, halssi on kaivettu itäsivulle, laakea keskuskuoppa on n. 0,5 m syvä. Haudan päällä ja reunoilla kasvaa tiheää nuorta puustoa. Kiuas sijaitsee tervahaudasta n. 15 m länteen. Se erottuu n. 2 m halkaisijaltaan olevana ja n. 60 cm korkeana kumpuna, pintaa peittää puolukanvarvut. Kummusta tuli kairattaessa hiiltä ja palanutta hiekkaa. Kiuas alakohteena.

Saapaskorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle on merkitty viisi hiilimilua Ala-Raippon lammesta n. 300 m luoteeseen. Ne sijaitsevat Raipponharjun lounaislaidalla. Maaperä on karkeaa moreenia. Maasto laskee suhteellisen jyrkästi rämeelle etelään ja kaakkoon. Hiilimiilut ovat tyhjennettyjä. Ne sijaitsevat koillis-lounais-suunnassa rivissä toisissaan kiinni. Ne ovat muodoltaan pyöreitä ja läpimitaltaan n. 20 m vallien reunoista mitattuna. Reunavallit ovat n. 2-3 m leveitä ja n. 0,5-0,7 m korkeita. Miilujen pohjat ovat vaihtelevasti tasaisia tai jokseenkin tasaisia. Pintakasvillisuus on lähinnä puolukanvarpua, pohjoisimman ja eteläisimmän pinnalla kasvaa myös heinää. Miilujen päällä kasvaa lähinnä kuusipuita, myös joitakin vanhoja kuusia. Eteläisimmän miilun kaakkoispuolella alempana rinteessä on aitamainen kivirakenne, jolla on pituutta n. 5-6 m ja leveyttä n. 1,5 m. Aita koostuu isoistakin yli 0,5 m halkaisijoiltaan olevista kivistä. Kivien pintaa peittää sammal ja puolukanvarvut. Kyseessä lienee raivauksen seurauksena syntynyt kiveys. Pohjoisimmasta miilusta noin 25 m lounaaseen on vähäpuustoisen heinittynyt alue, missä oli liikutellun näköistä maata ja n. 3 m
halkaisijaltaan oleva ja n. 20-40 cm halkaisijoiltaan olevista kivistä koostuva röykkiö. Röykkiöstä tuli kairatessa hiiltä. Pintaa peittää heinä. Röykkiön tarkoitus ja ajoitus ei selvinnyt, mutta mahdollisesti se voisi olla miilupirtin kiuas. Hiilimiilu 1 on rekisteröity pääkohteena, hiilimiilut 2.-5, kiuas ja kiviaita alakohteina.

Raipponharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ala-Raippon lammesta n. 140 luoteeseen Raipponharjun kaakkoisreunalla.
Maapohja on kivikkoinen. Länsipuolella oli tehty hiljattain metsäharvennusta. Haudan läpimitta on n. 12 m, halssi on kaivettu itäsivulle. Haudan päällä on hakkuujätettä. Hauta on merkitty maastokartalle.

Sianpesänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta sijaitsee lasketun Kivijärven luoteispuolella kivikkoisen kankaan länsireunalla. Haudan läpimitta on n. 15 m, halssi on kaivettu pohjoissivulle, keskuskuoppa on n. 70 cm syvä. Haudan päällä kasvaa havupuita. Aiemmin kankaan pohjoispuolitse virtasi pieni Raipponojan sivuhaara Kivijärveen. Virta on ojitusten myötä hävinnyt. Inventoinnin jälkeen huomattiin lidar-korkeusmallissa n. 160 m lounaaseen toinen tervahauta, joka on lisätty alakohteeksi.

Kusikivenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kusikivenkankaan eteläosassa pienen mäennyppylän luoteisreunalla. Maaperä on kivikkoista, alueella kasvaa tiheää mäntytaimikkoa. Haudan läpimitta on n. 15 m, halssi on kaivettu luoteissivulle. Haudan reunoilla kasvaa tiheää nuorta puustoa sekä katajia, laakea keskuskuoppa on puuton ja pintaa peittää heinä.

Pokenharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee vajaat 10 metriä Pokenharjun metsäautotien länsipuolella, harjanteen päällä. Toisella puolella tietä on maa-aineksen otto alue. Tervahauta on varsin näyttävän näköinen ja jykevärakenteinen. Sen koko läpimitta on noin 19 metriä ja ympärysvallit ovat korkeat ja vahvat. Halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan ja sen pituus on noin 6 metriä. Tarkastushetkellä lumi haittasi hieman havaintojen tekoa. Haudan päällä kasvaa isoja mäntyjä ja nuorta vesaikkoa.

Huhtakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta sijaitsee Hongistonojan ja Huhtakankaan tilan eteläpuolella. Paikka on jyrkkärinteinen moreenikumpu. Mäellä kasvaa mäntytaimikkoa ja nuorta lehtipuustoa. Tervahaudan läpimitta on n. 20 m, halssi on kaivettu eteläsivulle. Haudasta n. 15 m pohjoiseen on rinteen reunalla maan- ja kivensekainen kumpu, jonka läpimitta on n. 3 m ja korkeus n. 70 cm, pintaa peittää puolukanvarvut ja sammal (alakohde). Kummusta ei tullut kairatessa hiiltä, joten kysymyksessä ei olisi tervapirtin kiuas. Kummun vieressä on joitakin metrejä laaja kuoppa. Ympäristössä on muitakin kuoppia, maapinta on epätasaista myös metsänkäsittelyn jäljiltä.

Hongistonoja 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa sijaitsee Tuppelonkankaan pohjoispuolella Hongistonojan pohjoisrannalla kohdalla, missä on virran leventymä. Itäisempi hauta on merkitty maastokartalle. Kankaalla kasvaa vanhaa kuusimetsää, läntisemmän haudan paikkeilla myös nuorempaa metsää. Itäisemmän tervahaudan läpimitta on n. 17 m, halssi on kaivettu eteläsivulle. Haudan eteläreuna on kylmämuurattu hieman yli metrin korkeaksi pystysuoraksi seinämäksi. Muurauksen suurimmat kivet ovat metrisiä. Päällä kasvaa useita vanhoja kuusia. Hauta sijaitsee pienellä kumpareella. Läntisemmän haudan läpimitta on n. 15 m (alakohde). Sen päällä ja ympärillä kasvaa enemmän puustoa.

Tuppelonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Tuppelonkankaasta itään ja Kolinevasta pohjoiseen Hongistonojan eteläpuolella sekä n. 100 m Toholammin ja Kokkolan kuntarajasta lounaaseen. Paikka on matala kivikkoinen kangas. Alueella kasvaa sekametsää. Haudan läpimitta on n. 15 m, halssi on kaivettu etelään. Haudan päällä kasvaa lähinnä lehtipuustoa.

Kolineva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kolinevantien ja Kolinevan välissä kivikkoisen moreenikankaan kaakkoisreunalla. Alueella kasvaa tiheää erirakenteista metsää. Haudan läpimitta on n. 17 m, halssi on kaivettu kaakkoon, keskuskuoppa on n. 0,8 m syvä. Haudan ympäristössä on sen valmistuksessa syntyneitä kuoppia ja epätasaista maapintaa.

Ymmyräisneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta sijaitsee Kolinevantien varressa, heti tien länsipuolella. Alueella kasvaa mänty- ja kuusimetsää. Tervahaudan läpimitta on n. 13 m, halssin suunta lienee pohjoiseen. Metsätie leikkaa hieman haudan itäsivua.

Susiala (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta sijaitsee Susialan ja Kortenevan välisellä metsäalueella. Alue
on jokseenkin tasaista kangasta, missä kasvaa kuusimäntymetsää. Tervahaudan läpimitta on n. 18 m. Haudan kaakkois-itäreunalla on joitakin metrejä pitkä ojamainen kaivanto. Näyttää, että tervahautaa on myöhemmin ehkä kaiveltu, siitä on voitu ottaa hiiliä. Rakenne on hieman epäselvä.

Riskankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee moreenikummulla Teerinevantien ja Riskankankaan välissä. Paikalla kasvaa avohakkuun jälkeen taimikkoa. Noin 18 m läpimitaltaan oleva tervahauta (alakohde) sijaitsee rinteen reunalla, halssi on kaivettu itäsivulle. Haudan pohja on laakea ja reunavalli n. 0,5 m korkea. Noin 10 m tervahaudasta pohjoiseen on suorakulmainen kiviperustus (pääkohde), jonka itäsivu on avoin. Perustus on n. 7 x 5 m ja enimmillään n. 1 m korkea. Pohjois- ja eteläsivu on huolellisesti kylmämuurattu eri kokoisista kivistä, paikoin isompien kivien väliin on kiilattu pienempiä kiviä. Rakenteen pinnalla kasvaa jäkäliä ja sammalia. Todennäköisimmin kysymys
on tervavarastosta.

Akkalankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Akkalankankaan korkeimmasta laesta n. 100 m etelään. Kankaalla kasvaa
mäntyvaltaista metsää. Kankaan itäosassa oli tehty hiljattain metsänharvennusta. Tervahauta on n. 22 m halkaisijaltaan, halssi on kaivettu kaakkoissivulle.

Metsonharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Saarilampintien varrella n. 250 m Saarilammesta etelään. Paikka on kivikkoisen kankaan lounaaseen pistävän kapean niemekkeen tyvessä. Alue on lehtomaista ja aluskasvillisuus rehevää. Laakean tervahaudan läpimitta on n. 20 m, halssi on kaivettu eteläsivulle.
Maanomistajan mukaan paikalta on löytynyt noin 50 vuotta sitten asumuksen jälkiä. Poukamassa oli avokalliota jossa oli kallioon kiinnitettynä metallinen veneen kiinnitysrengas. Poukamasta lähti polku ylöspäin ja ehkä 20 metrin päässä erottui pienen talon, kaksi huonetta, kivijalan ääriviivat. Mitään rakenteita ei näkynyt, mutta eri lajia oleva heinä piirsi muodon maahan.

Ukkosenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Ukkosennevan ja Nikunrämeen välisellä kivikkoisella kankaalla. Kangas on puuton avohakkuun jäljiltä. Haudan läpimitta on n. 20 m, halssi on koillisivulla. Päälle on jätetty säästöpuuryhmä. Tervahaudan eteläpuolella on osin romahtanut kämppä. Hauta sijaitsee maastokartan tervahautamerkistä jonkin verran etelä-lounaaseen.

Ristikiviharju (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kohde on paikannettu luontoselvityksessä. Paikka sijaitsee Nikunrämeen lounaispuolella ja Ristikiviharjun kaakkoispuolisella kankaalla. Alue on kivikkoista kangasta, missä kasvaa harvaa mäntymetsää. Paikalla on n. 5 x 2,5 metrin kokoiseen ja n. 1,5 m korkeaan kiveen pultattu taottu rautainen risti, ristin ala-osassa on metallilaatta, johon on kaiverrettu kaksi paikkaan liittyvää tarinaa. Risti on ruostunut. Kiven päälle ristin viereen on nostettu myös n. 0,6 korkea kivilohkare, jota on tuettu pystyyn pienemmillä kivillä, osa tukikivistä on siirtynyt pois paikoiltaan. Heti siirtolohkareen luoteispuolella on toinen isompi maakivi. Ristin metallilaatassa on teksti: ”Abrahan Seppä kuoli 26.9 1917 76 v Kaunisvesi. Tuotiin kantamalla Sepänkylälle. Kantajat levähti laskemalla ruumiin tälle kivelle. Muistoksi laittivat kiven päälle ristin, uusittu 17.3.-15.
Tarina II Tältä paikalta löydetty murhattuna venäläinen”.
Ristikiviharjun kautta on kulkenut metsäreitti Kaunisvedeltä Mustalammen eteläpuolelle. Reitti on merkitty uudistetulle 1840-luvun pitäjänkartalle. Nikunrämeen nimi oli aiemmin Ukonneva.

Ahmaneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Selkämaan ja Ristikiviharjun välisellä kannaksella. Hakkuualueen itäreunalla on n. 20 m halkaisijaltaan oleva tervahauta, jossa on laakea keskuskuoppa. Metsäkäsittelyn jälkeen hauta erottuu maastossa huonosti. Päällä kasvaa männyntaimia ja korkeaa aluskasvillisuutta.

Kiimaneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Konttikallionevan pohjoisosan koillispuolisella kapealla hiekkamoreeniharjanteella sijaitsee vanhassa kuusimetsässä n. 14 m läpimitaltaan oleva tervahauta. Keskuskuoppa on laakea. Halssi laskee etelään. Haudan päällä ja reunamilla kasvaa useita puita, yksi vanha haapakin.

Kaunisvesi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kaunisveden lounaispuolisen kankaan eteläreunalla ja metsätiestä n. 25 pohjoiseen. Ympäristössä kasvaa tiheää n. 10 vuotta vanhaa talousmetsää. Maaperä on kivikkoista. Haudan läpimitta on n. 12 m. Keskuskuoppa on arviolta n. 1,5 m syvä reunavallin yläreunasta mitattuna. Haudan päällä kasvaa lähinnä nuoria leppiä. Halssi laskee etelään.

Selkälamminharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lasketun Raatejärven itäpuolitse kiertävän metsätien varrella, heti tien eteläpuolella. Hauta sijaitsee kaltevalla lounaaseen viettävällä moreenia olevalla maapohjalla. Rinteessä kasvaa vanhaa kuusimetsää. Tien teossa on puskettu kiviä, ja hauta on leikkautunut tien teossa. Haudan läpimitta on n. 15 m. Keskuskuoppa on matala, alle metri reunavallin yläreunasta mitattuna. Pintaa peittää turvekerros, sammal ja saniaiset. Halssi laskee lounaaseen. Luoteispuolella maanpinta on epätasaista ja kuopanteista, mikä lienee seurausta tervahaudan rakentamisesta tai tervanpoltosta.

Alimmainen Ämmäsenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Toholammintien ja Alimmaisen Ämmäsennevan välissä moreenimäen länsiosassa. Kankaalla kasvaa erirakenteista metsää. Maanpintaa peittää korkea heinä ja muu rehevä aluskasvillisuus. Hauta sijaitsee rinteen etelälaidalla, mistä maasto laskee nopeasti alankoon eteläpuolelle. Haudan läpimitta on n. 20 m, sen pintaa peitti heinä ja korkea aluskasvillisuus, halssi on etelään alangon suuntaan. Reunoilla kasvaa lähinnä leppiä ja kuusia. Lounaispuolella on iso maakuoppa, joka voi liittyä paikan tervanvalmistukseen.

Poloskangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee rämeiden ja Polosnevan avosuon sekä pienempien avosuolampareiden ympäröimän Poloskankaan kaakkoisosassa. Maaperä on hyvin kivikkoista. Ympäristössä kasvaa varttunutta kuusimetsää. Haudan läpimitta on n. 20 m, päällä kasvaa varttuneita kuusia ja pintaa peittää sammal, halssi on kaivettu etelän suuntaan. Ympäristössä on joitakin vaihtelevan muotoisia 1-4 m läpimitaltaan olevia kuoppia ja kuopanteita, jotka liittynevät paikan tervanvalmistukseen.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kaakkurinlammen pohjoispuolella Hautakankaan itäreunalla, mistä maasto
laskee jyrkästi koilliseen. Ympäristössä kasvaa kuusimetsää. Maaperä on moreenia. Haudan läpimitta on n.20 m, päällä kasvaa kuusia ja jonkin verran leppää ja koivua, pintakasvillisuus on mm. saniaista. Halssi laskee koillisrinteeseen. Halssi ja sen sivustat on kivetty.

Mustalammin Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mustalammen ja Akkalankankaan välisen mäen itälaidalla. Maaperä on kivikkoista moreenia. Alueella kasvaa mäntyvaltaista metsää. Haudan läpimitta on n. 20 m, päällä kasvaa erilajista puustoa, myös vanhoja puita. Keskuskuoppa on laakea ja yli 1 m syvä reunavallin yläreunasta mitattuna. Halssi laskee itään.

Kortepohjankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 17,5 km kaakkoon. Paikalla on tervahauta, halssi etelään, halkaisija 22 m. Haudan länsireunalta 26 m länteen on kuoppa 2,5 x 1,5 x 0,4 m jonka itäkupeessa on kiukaan raunio, 2 x 2 x 0.5 m (alakohde)

Haarukkalammen koillispuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 16,7 km kaakkoon. Paikalla on tervahauta, halssi itään, halkaisija 22 m. Vesakossa ja nuoressa metsässä.

Kortepohjankangas lounas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 17,2 km kaakkoon. Paikalla on ehjä, laakeavallinen tervahauta, halkaisija 17 m, halssi etelään.

Telakkoneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 15,5 km kaakkoon. Paikalla on laakea, maljamainen tervahauta, halkaisija 16 m, halssi itään.

Porraskorpi itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 14,2 km kaakkoon. Kumpulantien länsikupeessa on tervahauta, jonka itäreunalle on työnnetty kiviä tieltä, keskuskuoppa on osin täytetty ilmeisesti tieltä pusketulla maalla ja roskalla. Hauta on siis osin melko pahasti vaurioitunut. Halkaisija 22 m, halssi lounaaseen.

Porraskorpi länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 13,7 km kaakkoon. Paikalla on pieni, kaunis tervahauta, halssi etelään, halkaisija 12 m.

Loukkukankaan eteläpuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 13,1 km kaakkoon. Paikalla on hieno tervahauta, halssi kaakkoon, halkaisija 16 m. Tervahaudassa ketunpesä.

Mäkelän lounaispuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 11,2 km kaakkoon. Paikalla on tervahauta, halssi etelää, halkaisija 16 m. Nuorta metsää, varpujen peitossa.

Hautala (1000055705) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 10,0 km kaakkoon. Paikalla on leveävallinen tervahauta, halssi etelään halkaisija 14 m. Metsätien kupeessa, valli tien reunalla.

Hautasuon eteläpuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 10,5 km kaakkoon. Paikalla on leveävallinen ja syväkuoppainen tervahauta, halssi itään, halkaisija 22 m.

Riitahaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 9,6 km etelään. Paikalla on pieni kaunis tervahauta, halssi lounaaseen, halkaisija 9 m.

Heinevansaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskarttaan merkitty tervahauta sijaitsee Heinevansaari-nimisen kankaan eteläosassa noin 1,2 kilometriä metsäautotieltä lounaaseen. Alueella kasvaa harvaa sekametsää. Tervahaudan vallille on jätetty säästöpuuryhmä. Tervahaudan ympärillä sijaitsee ojitettua kosteikkoa. Tervahaudan ympärillä risteilee metsäkoneen jättämiä jälkiä.
Maljamaisen tervahaudan halkaisija on noin 16 metriä ja syvyys noin 1,0 metriä. Valli on leveydeltään noin 2,0 metriä, ja se erottuu selkeästi ympäristöstä. Vallin korkeus on ylärinteessä noin 0,6 metriä ja alarinteessä 1,2 metriä. Vallin päällä kasvaa haapoja. Halssi osoittaa koilliseen. Halssin pituus on noin 6,0 metriä ja se on leveydeltään noin 1,5 metriä. Tervahautaa kiertää katkoviivaamainen kaivanto. Kaivantojen koko on noin 1,5 x 1 metriä ja syvyys on noin 0,3–1,0 metriä. Tervahaudan pohjalta otettiin maakairanäyte, jossa erottui hiilensekaista maata.

Kaunola (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee Köyhäjoen pohjoispuolella korkean ja jyrkän rantatöyrään laella. Rakenteen läpimitta on noin 25 x 10 metriä ja suunta luode-kaakko. Rakenne on hieman leveämpi kakkoispäästä kuin luoteispäästä. Rakenne muistuttaa paljon jätinkirkkoa, mutta todennäköisemmin kysymyksessä on rivitalo/paritalomainen asumuspainanne, joka koostuu 2-3 huoneesta. Nämä huoneet erottuvat paremmin lidarkartassa kuin maastossa. Toisella puolella Köyhäjokea sen eteläpuolella asuinpaikka-alue jatkuu Harjunlaita/Koppeloharjun laajana asuinpaikkana, johon kuuluu runsaasti asumuspainanteita.

Tiilipruukinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hietakankaalla metsäautotien pohjoispuolella sijaitsee kolme tervahautaa. Ne ovat noin 14 metriä läpimitaltaan ja halssi on kaikissa rakennettu haudan eteläreunaan. Haudat sijaitsevat lounas-koillissuuntaisessa rivissä niiden etelä puolella kulkevan kärrytien suuntaisesti. Lounaisin niistä (pääkohde) on parhaiten säilynyt. Haudan halssi on kooltaan noin 4 x2 metriä ja ladottu kivistä. Hautojen päällä kasvaa vanhaa ja isoa puustoa, minkä perusteella ne ovat vähintään 100 vuotta vanhoja. Hautojen koko ja rakenne on saman tyyppinen, joten niillä tuskin on kovin suurta ikäeroa.

Haankallio (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee Viirretjoen itäpuolella, joesta noin 300 metriä koilliseen, Ala-Viirren kylässä. Kysymyksessä on pyöreä, läpimitaltaan noin 4 metrin suuruinen röykkiö, jossa keskuskivi. (Tiedot Hans-Peter Schulzilta).

Krokviken (Asuinpaikat)
Historiallinen; Öjan Krokvikenissa olevista, Långö byagilletin ilmoittamista useista muodostelmista osa tarkastettu vuonna 1996.
A) ainakin kaksi selkeästi erottuvaa rakennuksenpohjaa, parituvan perustus, jossa uuninperustukset (tiiltä ym.) sekä kellarikuopat molemmissa päissä, ja pienemmän rakennuksen, ehkä talousrakennuksen perustus, jossa samoin uunin pohja ja kellarikuoppa. Ruohoturpeen ja kasvillisuuden peittämät; vanhan pihapiirin kasveja (sireeni, ruusupensaita). Rakennuksen möellä, alapuolella kosteikon (entinen merenlahti) reunalla kivipengertä ja kivilaiturin pohjaksi oletettua rakennelmaa.
B) kaksi pitkänomaista, lähinnä suorakulmaista röykkiötä, mitat noin 6 x 10 m. Ilmeisesti viljelyksistä raivattuja kiviä; ympärillä katajikkoa ja umpeutuvaa vanhaa viljelystä (ketokasvillisuutta), ehkä 100-200 vuoden takaa.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan vanha talotontti on paikannettu vuoden 1804 kartalta (tontti nro 10). Alueelta havaittiin useita rakenteiden perustuksia. Havainnot painottuvat vanhan talotontin länsiosaan, metsäsaarekkeeseen, jonka etelä- ja itäpuolella on peltoa. On mahdollista, että myöhemmät pellonraivaustyöt ovat osaltaan tuhonneet vanhan talotontin itäpäätyä.
Talotontin länsilaidalla sijaitsee kaksi noin 6 x 5 metrin kokoista rakennuksen perustaa vierekkäin. Kyseessä todennäköisesti muinaisjäännösrekisterissä mainittu paritupa. Parituvan eteläpuolella on L-kirjaimen muotoinen kiviaita, jonka leveys on yksi metri ja korkeus noin 70 cm. Kiviaidan pohjoisempi osa on vajaa kymmenen metriä pitkä ja eteläisempi noin 6 metriä. Metsäsaarekkeen kaakkoiskulmassa on kivien ja maan sekainen röykkiö, jossa on muistolaatta vanhan paikan vanhan asutuksen muistoksi. Muistolaatan päiväys on vuodelta 1985. Muistolaatasta noin 25 metriä luoteeseen on kellarin jäänteet (noin 5 x 5 m).
Havaittujen rakenteiden itä- ja koillispuolen pellon ja metsän rajalla on paljon kiviä. Osa kivistä lienee peräisin pellonraivaustöitä, mutta osa on todennäköisesti vanhan talotontin rakennuskiviä. Alueen koillispuolella on muutamia peltoröykkiöitä, joista osa on vahvan heinäkerroksen peittämiä.

Typpäluoma (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Harjun itälaidalla hiekkaisella puron törmällä, Typpäluoman eteläpuolella sijaitsee tervahauta ja sitä noin 10 m pohjoiseen 2 kuoppaa. Haudan halkaisija on n. 8 m ja syvyys 1,1 m; ja halssi suuntautuu pohjoiseen, se on kaivettu törmän läpi. Kuopat on kaivettu törmään, mitata ovat noin 2 x 2 m, syvyys takareunalla n, 1.3 m Länsipuolinen kuoppa on kaiveltu. Kyseessä voi olla kellareita. Hiekkatasanteella kasvaa mäntymetsää, puron varressa lehtipuuvaltaista, vesakkoista nuorta sekametsää. Kuopat alakohteena.

Lehmikangas 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Lehmäkummun laella havupuuston ja varpujen peittämällä rakka-alueella. Kolme rakkakuoppaa, joiden läpimitta vaihtelee 1,7-2,2 metrin välillä. Rakkakuopat ovat selkeitä. Kohteessa on myös kaksi painannetta, joiden läpimitta vaihtelee 5,5-8 metrin välillä. Painanteita ympäröi vallit, niiden keskusosa ei ole raivattu. Koska kairaaminen ei ollut mahdollista rakkakivikossa, jäi epäselväksi, onko kyseessä asumuspainanteet. Kohteessa on myös tornimainen resentti kivilatomus. Rakkakuoppa 1:n halkaisija on 2 m ja syvyys 0,4 m. Rakenne on jäkälän peittämä, kivien koko lähialueella 10-30 cm. Rakkakuoppa 1 on rekisteröity pääkohteena, muuta rakenteet alakohteina.

Harjunräme pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Välikylän länsipuolella loivan kaakkoisen rinteen yläpäässä. Sen halkaisija on n. 12 m, kuopan halkaisija n. 6 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon, se on sortunut. Alueella kasvaa nuorta havumetsää.

Salon Antin kangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivisen kankaan loivan länsilounaisen rinteen yläpäässä. Sen halkaisija on n.13 m, kuopan halkaisija n. 8 m, ja halssi suuntautuu länsilounaaseen. Alueella kasvaa nuorta mäntymetsää.

Maunula kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee tasaisen kankaan itäreunalla pienen törmän yläpuolella. Sen halkaisija on n. 9 m, kuopan halkaisija n. 5 m, ja halssi suuntautuu kaakkoon. Alueella kasvaa mäntyvaltaista nuorta metsää.

Paperlaskunharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Paperlaskunharjun pohjoisrinteessä. Hauta on laakea ja läpimitaltaan on noin 23 metriä. Ympärysvalli on paikoin epäselvä. Haudan keskellä ei kasva puita, mutta reunoilla kasvaa tiheää lehtipuuvaltaista puustoa. Halssi on kaivettu haudan luoteisreunaan. Halssi levenee ulospäin ja sen pituus on noin 10 metriä. Haudan reunassa on tuulenkaato, jossa paljon hiiltä ja nokimaata.

Jokihaka (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsäisen kangassaarekkeen länsirinteessä. Hauta on laakea ja läpimitaltaan noin 20 metriä. Haudan ympärysvallit ovat paikoin epäselvät. haudan itäreunan yli kulkee metsäkoneen ajoreitti. Kivetty halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan, koko noin 4x2 metriä ja syvyys noin metrin. Haudan keskiosa on avoin, mutta reunoilla kasvaa mäntyvaltaista puustoa.

Talvitienkangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan länsirinteessä. Hauta on laakea ja läpimitaltaan noin 20 metriä. Ympärysvallit erottuvat paikoin huonosti. Halssi on kaivettu haudan eteläreunaan, sen koko on 5x1,5 metriä. Haudan päällä kasvaa harvakseltaan vanhaa puustoa.

Tuorankuru pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kivikkoisen kankaan pohjoisrinteessä. Hauta on läpimitaltaan noin 18 metriä ja laakea. Ympärysvallit ovat paikoin epäselvät. Halssi on rakennettu haudan kaakkoisreunaan, läpimitta 5x1,5 metriä. Haudan keskikohta on avoin, mutta reunoilla kasvaa tiheästi nuorta sekalaista puustoa.

Piirtokangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pieni tervahauta kankaan etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 12 metriä ja sen ympärysvallit ovat vahvat. Halssi erottuu hyvin heikosti haudan eteläreunassa. Lähiympäristössä on erilaisia pienempiä kaivanteita, joista osa on moderneja, osa saattaa liittyä tervantuotantoon.

Lintukankaankuru (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä kangassaarekkeella. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, ympärysvallit ovat paikoin epäselvät. Halssi on kivetty ja rakennettu haudan lounaisreunaan, koko noin 4 x 3 metriä. Haudan päällä kasvaa tiheästi haapa- ja kuusivaltaista sekapuustoa.

Laiskunharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakea tervahauta, erottuu varsin huonosti maastossa. Haudan koko on noin 14 metriä. Halssi on rakennettu haudan lounaisreunaan, läpimitta noin 4 x 2 metriä. Hauta sijaitsee avohakkuualueen reunassa ja sen yli on ajettu metsäkoneella. Koneenjäljissä on näkyvissä paikoin hiiltä.

Kuoppanen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasharjanteen itärinteessä lähellä nevan reunaa. Haudan läpimitta on noin 23 metriä. Haudan reunat on ladottu kivistä ja sitä ympäröi ojamainen painanne. Haudan pohjoisreunassa on todennäköisesti mäyrän tekemä suuri luolamainen kaivanto ja iso kasa kaivannosta kaivettua hiilensekaista maata. Haudan itäreunalla on kasvaa kaksi suurta keloa, joiden perusteella haudalla täytyy olla ikää vähintään 100 vuotta.

Hautaperkkiö 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. Halssi on rakennettu haudan eteläreunaan ja se levenee ulospäin, pituus noin 5 metriä. Haudan päällä kasvaa tiheää kuusivaltaista puustoa.

Hautaperkkiö 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Pieni tervahauta kangassaarekkeen pohjoisreunassa, kohteesta Hautaperkkiö 2 noin 120 metriä koilliseen. Haudan läpimitta on noin 7 metriä, pieni halssi lounaaseen. Mahdollisesti ollut kotitarvekäytössä.

Puukkoniemenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Sepänmaa 2024: Kohteessa on kaksi tervahautaa. Suurempi on halkaisijaltaan n. 23 m, halssi osoittaa koilliseen. Sen keskipisteestä n. 30 m itäkoilliseen on halkaisijaltaan n. 9 m tervahauta (alakohde).

Ilvestenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan n. 20 m tervahauta. Halssi osoittaa itään. Kohta on noin kymmenvuotiasta tiheää mänty- ja koivutaimikkoa.

Äpsinkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan n. 23 m tervahauta. Sen halssi osoittaa länsilounaaseen. Kohta on nuorehkoa mäntymetsää, jonka aluskasvillisuutena on nuorta koivikkoa.

Pollarinharju etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 24 m. Metsäkoneura on jossain määrin särkenyt haudan keskiosaa.

Harsonkangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 24 m. Halssi osoittaa itään.

Harsokangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisijaltaan n. 23 m. Halssi osoittaa koilliseen, Patananjoen äärelle. Tästä n. 50 m luoteeseen, joen äärellä on palaneiden kivien kasa, halkaisijaltaan 1,6 m, korkeudeltaan 35 cm (alakohde). Kyseessä on suurella todennäköisyydellä tervahautaan liittyvän tervapirtin kiukaan jäännökset.

Joussinkangas kaakko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisijaltaan n. 17 m. Halssi osoittaa pohjoiskoilliseen.

Isohuhdanneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisijaltaan n. 25 m. Halssi osoittaa lounaaseen.

Karhunpesämaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisijaltaan n. 25 m. Halssi länsilounaaseen. Haudassa on useita eri ikäisiä ketunpesiä.

Joussikangas itä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisijaltaan n. 20 m. Halssi osoittaa koilliseen. Tiheää sekametsää, moreenipohjainen maa.

Pollarinharju pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 21 m. Halssi osoittaa pohjoiseen. Kypsää lehtipuuvaltaista sekametsää, moreenimaata.

Pollarinharju keski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 10 m. Halssi osoittaa pohjoisluoteeseen.

Ojakangas luode (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan n. 26 m tervahauta. Halssi osoittaa lounaaseen. Heinittyneellä hakkuuaukolla, tervahaudan kohdalle jätetty puusto.

Ojakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan n. 16 m tervahauta. Se sijaitsee heti metsäautotien koillislaidalla, johon sen luoteisosa rajoittuu. Kuusivaltainen kosteahkopohjainen nuorehkopuustoinen sekametsä moreenimaalla.

Palosaaret (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 10 m. Halssi osoittaa lounaaseen. Kypsä harva kuusivaltainen sekametsä, hiekkamoreenimaata. Hyvää maastoa myös kivikaudella. Alueelle tehtiin koekuoppia mutta havaintoja esihistoriasta ei saatu

Pakohuhta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on tervahauta, halkaisija n. 18 m. Halssi osoittaa kaakkoon. Halssin kohdalla ja sen molemmin puolin on kylmämuurattua kiviseinämää.

Yrttikivi 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on halkaisijaltaan n. 12 m tervahauta. Halssi osoittaa kaakkoon.

Harjunpää (1000083809) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on n. 23 läpimittainen tervahauta. Rakenne rajoittuu lännessä ja lounaassa peltoon, etelässä pellolle johtavaan tiehen.

Vanhan sataman hirsiarkut (Puurakenteet)
Historiallinen; Kaksi selkeää hirsiarkkurakennetta Kokkolan Vanhansatamanlahden keskiosassa. Äärimitat noin 7x7 metriä. Varsinainen kiviaines on pysynyt molemmissa varsin hyvin koossa ja muodostaa selkeän säännölliset pohja-aineksesta kohoavat kivikummut. Pohjoinen kumpu on ainekseltaan hieman pienempää kiveä, eteläisempi koostuu kookkaammista lohkareista. Hirsikehät ovat osittain hajonneet.
Kartassa "Special Karta över inloppet till Gamlakarleby Redd och Hamn" vuodelta 1855 on hirsiarkkujen paikalle tehty merkintä Diktal. Jo Jonas Cajanuksen kartassa vuosilta 1763/1766 on kaksi tähteä muistuttavaa merkintää, jotka viittaavat todennäköisesti hirsiarkkuihin.

Lauttajärvi 4 (1000089852) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanne sijaitsee Riipan kylällä, rautatien eteläpuolella noin 160 metriä Lauttajärvestä kaakkoon. Ympäristö on varsin tasaista hiekkadyynialuetta, jota ympäröi suot ja kosteikot. Paikalla on pitkänomainen ja kapea asumuspainanne, suunta itä-länsi. Asumuspainanne on sisämitoiltaan noin 20 x 3 metriä ja sitä ympäri vahva ja selkeä ympärysvalli. Vallin pitkällä pohjoisreunalla on matalampi kohta, mahdollinen kulkuaukko. Painanteeseen tehdyistä neljästä koekuopasta kahdessa havaittiin selkeä tummanharmaa kulttuurikerrostuma, mutta ei löytöjä.
Kyseessä on Pohjanmaan myöhäiskivikautiselle rannikkoalueelle tyypillinen pitkänomainen ja kapea asumustyyppi (kts. raportti liitteenä).

Huhtakangas (1000091485) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Kannuksen kirkosta noin 3,5 km koilliseen Huhtakankaan korkeimmalla kohdalla kapean harjanteen päällä. Paikalla on painanne, jota ympäröi kivistä rakennettu kehävalli. Rakenteen läpimitta on noin 25 x 8 metriä ja se on pohjois-etelä suuntainen. Rakenne muistuttaa paljon jätinkirkkoa, mutta todennäköisemmin kyseessä on rivitalomainen asumuspainanne. Vallin leveys on noin 3 metriä ja se koostuu eri kokoisista kivistä. Pohjoispääty on avoin tai ainakin valli on sillä kohtaa matalampi, samoin eteläpäädyssä. Muuten vallirakenne on selkeä ja yhtenäinen. Mahdollisesti kulku "rivitaloon" on tapahtunut päädyistä. Kohde tarkistettiin yksityishenkilön ilmoituksen perusteella (Ilppari ILM35939).
Kohteen tarkastuksessa havaittiin kehävallin pohjoispäädystä noin 20 metriä pohjoiseen hieman alempana on pienehkö asumuspainanne, läpimitta 5 x 6 metriä (kts. alakohde).
Paikalla on tehty hiljattain avohakkuu ja metsäkone on ajanut sekä kehävallin että asumuspainanteen yli pohjois-eteläs suunnassa. Tästä huolimatta muinaisjäännökset ovat kuitenkin säilyneet suhteellisen hyvin ja maanpintaa on rikkoutunut niiden alueella vain vähäisessä määrin. Kehävallin itäreunassa havaittiin rikkoutuneessa maapinnassa hiukan palanutta luusilppua ja asumuspainanteessa kvartsia. Löytöjä ei otettu talteen.

Dyngstobacken (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Dyngstobacken kallioinen ja kivikkoinen mäki Öjan Kåtölandetissa, Kåtöntien länsipuolella. Kohde sijaitsee pirupelllossa mäen korkeimmalla kohdalla kumpareella Kåtöntieltä noin 280 metriä länteen. Kyseessä on tomtning-tyyppinen rakenne, pirunpeltoon raivattu tilapäisasumuksen pohja. Rakenne on säännöllisen muotoinen ja soikea. Sen läpimitta on noin 4 x 2 metriä ja suunta pohjois-etelä. Rakenteen itäpuolella on isoja kivenlohkareita. Noin 15 m itään on ollut todennäköisesti toinen tomtning, joka on ollut edellistä isompi (alakohde). Tämä on kuitenkin osittain tuhoutunut kiviaineksen otossa. Noin 10 metriä rakenteesta etelään mäenrinteestä on aikanaan otettu enemmänkin kiviainesta.

Mostro Högbergen (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Mostro Högbergen on korkea kallioinen mäki Öjassa. Mäen laki on 21,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja se on Öjan korkein kohta. Mäen kaakkoisrinteeseen aivan korkeimman huipun läheisyyteen on raivattu kivikkoon tomtnig-tyyppinen rakenne, todennäköisesti tilapäisasumuksen pohja. Muinaisjäännös sijaitsee luontoreitin varrella noin 160 metriä länteen Munsöntiestä. Asumuksen sisämitat on noin 4x3,5 metriä ja sitä ympäröi vahva kivivalli. Rakenteen itäosa avoimempi ja kulkuaukko on mahdollisesti ollut siinä.

Paskosaari (Kivirakenteet)
Historiallinen; Nykyisellä Lestijärven ja Reisjärven kuntien rajalla turvetuotantoalueen ja suon välissä Paskosaarella sijaitsee rajamerkki. Rajamerkillä on 1,2 x 1,2 metrin kokoinen kiviperusta,
jonka korkeus on noin 0,3 metriä. Osa kivistä on sammaleen peitossa ja osa on esillä. Keskellä on noin 0,7 x 0,5 metrin kokoinen pystykivi. Kivessä ei erotu hakkauksia tai muitakaan merkintöjä.
Vuoden 1798 Vaasan lääniä kuvaavaan karttaan kohdalle on merkitty Vaasan läänin ja ilmeisesti Oulun läänin välisen rajan rajapiste. Oulun ja Vaasan läänit on perustettu vuonna 1775
Pohjanmaan läänistä, joten rajamerkki voi olla tältä ajalta. Rajapiste on merkitty myös vuosina 1844-46 laadituille pitäjänkartoille.
Rajamerkki on käytössä ja sen tunnus on Maanmittauslaitoksen järjestelmässä numero 9. Rajamerkkejä ei saa muuttaa tai poistaa ilman Maanmittauslaitoksen lupaa.

Latometsä (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Latometsä- nimisen hiekkaharjun lounaiseen laskevalla hiekkaterassilla Vähäjärvestä noin 90 metriä kaakkoon sijaitsee yhdeksän kuoppajäännöstä. Kuopat sijaitsevat noin pohjois-etelä suunnassa muinaisella rantaterassilla. Ympäristö on kuivaa ja tasaista nuorta mäntytaimikkoa.
Alueelta havaitut kuopat ovat loivapiirteisiä, mutta kuopissa ei erottunut selkeitä valleja
ympärillä. Kuoppajäännöksiin tehdyissä koekuopissa tavattiin kaikista yli 10 cm huuhtoutumiskerros. Kuoppien sijainnin, muodon ja maannoksen perusteella ne ovat ilmeisesti pyyntikuoppia.

Iso Kivikangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiö sijaitsee Jylhän ja Känsälän kylien välimaastossa korkean kivikkoisen mäen korkeimmalla kohdalla. Kyseessä on ns. keskuskuopallinen röykkiö. Röykkiön läpimitta on noin 7 x 8 metriä. Sen keskellä on soikea kraaterimainen kuoppa, läpimitta noin 2 x 1,30 metriä ja syvyys noin 60 cm. Sekä röykkiö että kuoppa ovat sammaleen peitossa. Röykkiön eteläpuolella on kivikkoon kaivettu neljä rakkakuoppaa. Kuoppien ajoitus, funktio ja niiden liittyminen röykkiöön on epäselvää. Kuoppien päällä kasvaa paksu sammalkerros, joten niitä ei ole kaivettu aivan viime aikoina. Kuoppien koko on noin 50-80 cm ja ne ovat noin 50 cm syviä. Kuopat on rekisteröity alakohteina.

Porraslamminkangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Keskiaikainen; Iso tervahauta, halssi itään. Halkaisija 17 metriä.

Pitkäniemen tyvi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Syvä tervahauta, halssi itään. Halkaisija 12 metriä.

Teeriaho 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Laakea ja leveäpohjainen tervahauta, halkaisija 14 metriä. Halssi länteen.

Kaakkuri (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asumuspainanteet sijaitsevat tasaisella hietakankaalla Kaakkuri-nimisen soistuneen järven länsi-lounaispuolella ja Kajaanintien ja rautatien pohjoispuolella. Kohteessa on yhdeksän pitkänomaista ja kapeaa asumuspainannetta (asumuspainanteet 1-9), joilla ei ole korkeuseroa juuri ollenkaan. Asumuspainanteiden pituus vaihtelee 12-20 metrin välillä ja leveys on 3-5 metriä. Niissä erottuu hyvin reunavallit, mutta ei selkeitä kulkuaukkoja. Monissa painanteissa päädyt ovat matalammat ja aika epäselvät, joten on mahdollista että kulku asumuksiin tapahtui päädyistä. Ne muistuttavat sekä mitoiltaan että sijaintiympäristöltään paljon Kannuksen Mutkalammin pitkänomaisista asumuspainanteista koostuvia asuinpaikkoja (Hietakangas, Hietakangas 2, Hietajärvi, Vesineva, Haukkaneva ja Tieneva), sijaiten myös samoilla korkeusvyöhykkeillä.
Kaakkurin asumuspainanteet esiintyvät pareittain lukuun ottamatta asumuspainannetta yhdeksän, joka sijaitsee yksinään. Asumuspainanne 1 (pääkohde) on läpimitaltaan 12 x 3,5 metriä ja sijaitsee luode-kaakko suunnassa kärrytien länsipuolella. Asumuspainanteeseen Kokkolan seudun opiston arkeologian kurssilaisten kanssa tehdyistä koekuopista tuli esiin kvartsikaavin, -ydin sekä -iskoksia, liuskeiskos sekä palaneen luun kappale. Asumuspainanteen kaakkoispäätyyn tehdystä koekuopasta ja kairauksista tuli esille voimakkaan tummanruskeaksi värjäytynyt kulttuurikerros. Näiden havaintojen perusteella voitiin todeta kohteen olevan kivikautinen asuinpaikka ja kiinteä muinaisjäännös.

Hirvilavansaari 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde inventointiin 2025, kyseessä on tervapirtin jäänteet. Tervapirtti sijaitsee Vipusalonnevalla, Hirvilavansaaren etelälounaspuolella olevan nimettömän kivennäismaasaarekkeen eteläosassa. Heti sen pohjoispuolella on tervahauta (1000081213 Hirvilavansaari). Paikalla on kuvahkoa kangasta ja siinä kasvaa mäntyvaltaista sekametsää. Kohteen päällä kasvaa kuusia ja koivuja.
Selvimmin paikalla erottuu kivikiuas, jonka koko on 1,6 m x 1,4 metriä ja korkeus 60 cm. Kiukaassa on sekä pyöristyneitä että laattamaisia kiviä. Kiuas on ollut rakennuksen luoteisnurkassa tai hyvin lähellä sitä. Rakennuksen muu jäljellä oleva osa erottuu tasaisehkona ja hieman ympäristöään korkeammalla olevana alueena. Rakennus vaikuttaa olleen noin 4,5 x 4 metrin kokoinen. Tervapirtti on mahdollisesti 1900-luvun puolelta.

Rooniokorpi (Kivirakenteet)
Varhaismetallikautinen; Röykkiö sijaitsee pienen ja kivikkoisen kangassaarekkeen korkeimmalla kohdalla. Saarekkeella kasvaa nuorta männyntaimikkoa ja etelä- ja itärinteet laskevat hyvin jyrkästi rämeelle. Kyseessä on ns. pitkäröykkiö, kivikauden loppuun ja pronssikauden alkuun ajoittuva hautaröykkiötyyppi, jota esiintyy Suomen rannikkoalueilla. Pohjanmaan alueella ne sijaitsevat tyypillisesti noin 37,5 -45 metrin korkeusvyöhykkeillä. Rooniokorven röykkiö on ulkomitoiltaan noin 14 x 3 metriä ja se on lähestulkoon pohjois-eteläsuuntainen. Röykkiön pohjoispääty nojaa vajaan metrin korkuiseen ja 2 x 3 metrin kokoiseen maakiveen. Röykkiön pohjoispäädyn kivet menevät osittain myös maakiven päälle. Röykkiön lähiympäristössä on useita samankokoisia kiviä. Röykkiön eteläpäädyssä on kaksi hieman pienempää maakiveä. Röykkiön keskikohdan yli on ajettu metsäkoneella, mutta muuten röykkiö on näyttävä ja suhteellisen hyvin säilynyt.

Kalsokorpi luode (Kivirakenteet)
Varhaismetallikautinen; Kohteessa on kaksi ns. pitkäröykkiötä kivikkoisen ja kapean kangasharjanteen pohjoisosassa. Kankaalla kasvaa harvakseltaan kuusivaltaista metsää. Pitkäröykkiö on kivikauden loppuun ja pronssikauden alkuun ajoittuva hautaröykkiötyyppi, jota esiintyy Suomen rannikkoalueilla. Pohjanmaan alueella ne sijaitsevat tyypillisesti noin 37,5 -45 metrin korkeusvyöhykkeillä. Eteläisempi röykkiöistä (pääkohde) on pituudeltaan noin 12 metriä, leveydeltään noin 2,5-3 metriä ja lähes pohjois-etelä suuntainen. Pohjoispääty on levenee pyöreäksi ja matalaksi röykkiöksi jonka keskellä on painanne. Eteläpäädyssä on kaksi maakiveä, joista toisen päälle röykkiön rakenne jatkuu. Röykkiön pohjoispäädystä noin 10 metriä luoteeseen sijaitsee toinen aivan samanlainen ja samankokoinen röykkiö (alakohde). Röykkiöt eivät kuitenkaan sijaitse samassa linjassa, vaan tämä röykkiö on sijoitettu luode-kaakko suuntaan. Molemmat röykkiöt ovat suhteellisen hyvin säilyneitä ja sammaleen peittämiä.

Kuli (Asuinpaikat)
Historiallinen; Palonkylässä Jokilaakson koulun takana on havaittavissa vanhan asuinrakennuksen perustan jäänteet. Kyse on multi-penkkirakenteisesta parituvasta. Rakenteen läpimitta on ulkoreunoista noin 15 x 7 metriä ja se on muodoltaan soikea. Perusta on lähes pohjoisetelä suuntainen ja koostuu enimmäkseen isohkoista kivistä. Eteläisemmän huoneen lounaisnurkan tuntumassa on havaittavissa selkeä uuninperusta. Pohjoisemman huoneen pohjois puolella erottuu epäselvempi ja pienempi mahdollinen huone tai erillisen pienen rakennuksen jäänteet. Rakennuksen perustan päällä kasvaa isohkoja kuusia, mutta muuten kasvillisuutta on hyvin vähän.
Perustan ja koulurakennuksen välissä kulkee matalaa kiviaitarakennetta. Rakenne on varsin epäyhtenäinen ja katoaa välillä, mutta jatkuu noin 100 metrin matkalla luode-kaakko-suunnassa. Kiviaita päättyy molemmissa päissä tielinjauksiin, mutta on todennäköisesti ollut alun perin pitempi. Kiviaidasta lähtee myös lyhyempiä aita-rakenteita poikkisuuntaan kiviaitaan nähden. Sen läheisyydessä on myös muita epämääräisiä kiviraivanteita. Osa kivirakenteista saattaa liittyä piharakennusten perustuksiin. Maastohavaintojen perusteella Jokilaakson koulun ja omakotitaloalueen välissä kapeahkolla metsäisellä vyöhykkeellä hahmottuukin hieman ympäristöään korkeammalla kohdalla historiallinen asuinpaikka, johon on päärakennuksen ja kiviaitojen ohella kuulunut todennäköisesti myös piharakennuksia. Topografialtaan alue näyttää varsin optimaaliselta historialliselle, jopa keskiaikaiselle asuinpaikalle. Lisätietoja asuinpaikan asutushistoriasta löytyy liitteenä olevasta tarkastusraportista.

Lautakodanjangas 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta kuului aikaisemmin kohteeseen Lautakodankangas 217010018, mutta on irrotettu vuoden 2025 tarkastuksessa omaksi kohteekseen. Tervahauta on merkitty myös maastokarttaan ja se sijaitsee länteen viettävässä rinteessä. Halssi on haudan länsireunalla. Haudan läpimitta on noin 20 metriä.
Tervahaudan luoteispuolella on noin 6 x 4 m laaja ja 70 cm syvä kuoppa, sen koillispuolella kolme pientä kuoppaa, ilmeisesti moderneja kuoppia, tervahaudan koillispuolella on neliön muotoinen kivivalli. Kuoppia on myös tervahaudan länsi- ja lounaispuolella.

Maanpuuttuvanneva 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Maanpuuttuvannevan eteläpuolisella kangasharjulla. Maaperä paikalla on hienoa hiekkaa, jossa on siellä täällä suuria kiviä. Paikalla on muinaisrantavalleja, joissa esiintyy tasaisia terasseja. Rantavallit ovat selkeän pengermäiset ja paikoin melko jyrkät. Puusto on männikköä ja aluskasvillisuus varpuja ja jäkälää. Ympäristössä on varsinkin lännen
puolella suurten kivien muodostamaa louhikkoa. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka, joka tunnistettiin tieuralta löytyneistä kvartsi-iskoksista. Tieuralla on myös palaneista kivistä koostuva tulisijan jäänne. Asuinpaikka sijaitsee pohjoiseen viettävän muinaisrantavallin päällä olevalla tasaisella terassilla. Tieuran ympärille tehtiin muutamia koepistoja ja -kairauksia. Kairanäytteissä havaittiin paikoin merkkejä hiilestä huuhtoutumiskerroksen ja rikastumiskerroksen rajapinnassa. Koepistot olivat löydöttömiä. Tulisijaa lukuun ottamatta, mitään rakenteita ei havaittu. Kohteelta otettiin talteen viisi kvartsi-iskosta. Kohde on rajattu löytöjen levinnän ja alueen topografian mukaan. Asuinpaikka saattaa olla nyt havaittua laajempi. Paljasta maanpintaa oli vain tieuralla, joka oli pääosin neulasten peittämä, ja muutamissa kaatuneiden puiden juurissa. Kohteen todellisen laajuuden selvittäminen vaatii tarkempia tutkimuksia.
Löydöt: KM 50331, kvartsi-iskoksia

Maanpuuttuvanneva 4 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Maanpuuttuvannevan eteläpuolisella kangasharjulla. Maaperä paikalla on
hienoa hiekkaa. Paikalla on muinaisrantavalleja, joissa esiintyy tasaisia terasseja. Rantavallit
ovat selkeän pengermäiset, mutta loivemmat, kuin läheisellä kohteella Maanpuuttuvanneva 2. Kankaan laki on tasaista hiekkakenttää. Puusto on tiheää, nuorta männikköä ja aluskasvillisuus varpuja ja jäkälää. Ympäristössä on suurten kivien muodostamaa louhikkoa. Alue on metsän puolelta hakattu ja äestetty noin 20 vuotta sitten. Tämä on voinut aiheuttaa kohteelle vaurioita. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka, joka havaittiin kvartsi-iskoslöytöjen perusteella tieuralta. Iskoksia otettiin talteen 5 kappaletta. Metsään tehtiin muutamia koepistoja ja kairauksia, mutta lisälöytöjä ei saatu. Asuinpaikka voi silti ulottua metsän puolelle. Löytökohdalla on muinaisrantavalli, joka jatkuu kaakko-luodesuuntaisena nyt määritetyn rajauksen ulkopuolella. Asuinpaikalla ei todettu siihen liittyviä rakenteita. Sen todellisen laajuuden selvittäminen edellyttää tarkempia tutkimuksia.
Löydöt: KM 50333, kvartsi-iskoksia.

Miilukangas (1000095592) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Miilukankaan koillisrinteellä, muinaisrantavallin päällä. Maaperä on hienoa
hiekkaa, jossa on siellä täällä kiviä. Paikalla on päällystämätön tieura. Metsä on mäntyvoittoista havumetsää, jossa kasvaa myös lehtipuita. Puusto on paikoin tiheää. Aluskasvillisuus on varpua ja sammalta. Muinaisrantavalli viettää koilliseen ja tieura kulkee tasaisella terassilla. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka, joka havaittiin kvartsi-iskoslöytöjen perusteella tieuralta. Iskoksia otettiin talteen 7 kappaletta. Metsään tehtiin muutamia koepistoja ja kairauksia, mutta lisälöytöjä ei saatu. Asuinpaikka voi silti ulottua metsän puolelle. Asuinpaikalla ei todettu siihen liittyviä rakenteita. Asuinpaikan todellinen laajuus voi olla suurempi, kuin mitä inventoinnissa havaittiin. Kohde on rajattu löytöjen levinnän ja topografian perusteella.
Löydöt: KM 50334, kvartsi-iskoksia

Klupukoivikko 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Klupukoivikossa, noin 1,5 km kaakkoon Perälahdentien ja Rautiontien risteyksestä ja noin 200 m Perälahdentieltä kääntyvän metsätien risteyksestä eteläkaakkoon.
Maaperä on hiekkaa ja ympärillä kasvaa harvaa, varttunutta mäntymetsää. Aluskasvillisuus
on varpua ja sammalta. Kohde paikallistettiin tieuralta. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka, joka havaittiin kvartsi-iskoslöytöjen perusteella tieuralta, kaakkoon viettävältä muinaisrantatörmältä. Iskoksia otettiin talteen 5 kappaletta. Metsään tehtiin muutamia koepistoja ja kairauksia, mutta lisälöytöjä ei saatu. Asuinpaikka voi silti ulottua metsän puolelle. Asuinpaikalla ei todettu siihen liittyviä rakenteita. Asuinpaikan todellinen laajuus voi olla suurempi, kuin mitä inventoinnissa havaittiin. Kohde on rajattu löytöjen levinnän perusteella.
Löydöt: KM 50335, kvartsi-iskoksia

Ahmasjärvi 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kuivatetun Ahmasjärven luoteiskulmassa sen ja nimettömän, myös kuivatetun
pienemmän lammen välisellä hiekkakannaksella. Kannas on kapea ja melko loivapiirteinen.
Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Paikalla on hiljattain suoritettu päätehakkuu ja hakattu alue on äestetty paikon melko syvälle. Äestysurista havaittiin paikalla esihistoriallinen asuinpaikka, jossa on runsaasti kvartsi-iskoksia ja palaneita kiviä. Löytöjä tehtiin reilun 100 m matkalta, enimmäkseen kannaksen päältä. Reunoilla maasto muuttuu melko nopeasti kosteaksi ja turvepeitteiseksi. Turpeen alla on silti hiekkaa. Iskoksia otettiin talteen 9 kappaletta. Kohteella havaittiin myös tuhoutunut kiuasrakenne. Metsä-äes on osunut kiukaaseen ja levittänyt sen rinteeseen. Rakenteessa on ollut runsaasti kiviä, jotka ovat levinneet noin 10 m
matkalle pitkin harjanteen reunaa. Kiukaan jäänteiden vierestä löytyi metallinilmaisimella
takonauloja, ohut kuparisormus ja kotkavaakunalla koristeltu, teollisesti valmistettu messinkinappi. Löytöjen perusteella kiuasta voi pitää 1800–1900 luvun lyhytaikaiseen asumiseen tai eräsijaan liittyvänä. Metallilöytöjä ei talletettu. Rakennusta ei ole merkitty vanhoille kartoille. Kohde on rajattu löytöjen levinnän perusteella. Kohteen ajoitusta on vaikea tarkemmin määrittää. Se voi olla merivaiheen tai sisävesivaiheen aikainen, jolloin ajoitus voi olla myös varhaismetallikautinen.
Löydöt: KM 50336

Ahmasjärvi 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee kuivatetun Ahmasjärven länsirannalla. Alue on hiljattain päätehakattu ja
äestetty. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Paikalla on loiva muinaisrantavalli ja siinä tasainen,
leveä terassi. Paikalta havaittiin esihistoriallinen asuinpaikka. Äestysurista löytyi kvartsi-iskoksia noin 30 m matkalta. Iskoksia otettiin talteen 5 kpl. Paikalla oli myös jonkin verran rapautunutta,
palanutta kivimateriaalia. Kohde on rajattu löytöjen levinnän perusteella. Kohteen ajoitusta ei voi tarkemmin määrittää. Se voi olla joko merivaiheen aikainen tai sisävesisidonnainen.

Ahmasjärvi 3 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee kuivatetun Ahmasjärven länsirannalla. Alue on hiljattain päätehakattu ja
äestetty. Maaperä on kivetöntä hiekkaa. Paikalla on kumpumainen muinaisrantavallin pää.
Paikalla on esihistoriallinen asuinpaikka, joka havaittiin kvartsi-iskoslöytöjen perusteella
hakkuuaukolta, muinaisrantavallin päältä. Iskoksia otettiin talteen 5 kappaletta. Paikalla on
myös palanutta kiveä. Havaintoja tehtiin noin 20 x 20 m alueelta. Kohde on rajattu löytöjen levinnän perusteella. Kohteen ajoitusta ei voi tarkemmin määrittää. Se voi olla joko merivaiheen aikainen tai sisävesisidonnainen.
Löydöt: KM 50338, kvartsi-iskoksia.

Nuppikuusenkangas 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Nuppikuusenkankaan pohjoislaidalla, ympäristöään hieman korkeammalla
saarekkeella ja luoteeseen viettävän, matalan muinaisrantavallin päällä olevalla pienellä tasanteella. Vieressä on myös tervahauta (kohde 9 Nuppikuusenkangas). Paikalla kasvaa mäntymetsää ja aluskasvillisuus on sammalta, varpua ja jäkälää. Maaperä on hiekkaa. Paikalla on kivikautinen asuinpaikka, joka havaittiin kvartsi-iskoslöytöjen perusteella metsäkoneen uralta. Löytöjä tehtiin noin 20 x 20 m alueelta. Kohteelta otettiin talteen 7 kpl
kvartsi-iskoksia. Uran ympärille tehdyissä muutamassa koepistossa ei havaittu lisää löytöjä.
Alueella on myös muutama kuoppa, joiden ajoitus jäi epäselväksi. Ne voivat liittyä viereiseen
tervahautaan. Kohde on rajattu löytöjen levinnän perusteella.

Maanpuuttuvanneva 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Maanpuuttuvannevan eteläpuolisella kangasharjulla. Maaperä paikalla on hiekkaa ja maasto melko tasaista. Puusto paikalla on nuorta, melko tiheää männikköä. Aluskasvillisuus
on paikoin rehevää varvikkoa. Paikalla on hiilimiilu, jonka halkaisija on noin 10 m. Se erottuu tiheässä metsässä melko huonosti matalana kumpuna, jonka ympäri on kuoppia ja ojamaisia kaivantoja. Kumpareen korkeus on arviolta 45 cm.

Jerusaleminneva (Maarakenteet)
Esihistoriallinen; Kohde sijaitsee Polehenkankaasta etelään menevän metsätieuran päässä, vanhan hiekkamontun läheisyydessä. Paikalla on hiekkainen saareke, jota ympäröi Jerusaleminneva. Kohteella kasvaa harvassa mäntyjä ja aluskasvillisuus on karua jäkälikköä. Paikalla on kolme kuoppajäännöstä jonossa, noin 150 m matkalla. Niistä keskimmäinen (pääkohde) on pyöreä ja halkaisijaltaan noin 2,5 m ja syvyydeltään 60 cm. Kuopalla on matala valli ja sen pohja on hiukan suppilomainen.
Pohjasta otetussa kairanäytteessä havaittiin noin 20 cm paksuinen huuhtoutumiskerros. Kuoppa lienee iäkäs.
Pohjoisempi ja eteläisempi kuoppa alakohteina (alakohteet 1-2).

Historiallinen; Kohde sijaitsee Hautakankaan laella, noin 400 m koilliseen Ahmasjärvestä. Paikalla on tuore,
äestetty päätehakkuu. Maaperä on hyvin kivistä hiekkaa. Kohteella kasvaa katajaa, varpua
ja sammalta. Paikalla on suurikokoinen ja alarinteen puolelta jyrkkäpiirteinen tervahauta. Sen halkaisija on noin 19 m. Vallit ovat noin 4,5 m leveät ja pohjoisen ja lännen puolelta huomaamattomat. Alarinteessä vallin korkeus on noin 2 m. Halssi on itään ja noin 3 m leveä, 2 m syvä ja 6 m pitkä. Tervahaudan syvyys on arviolta 1,6 m.

Klupukoivikko (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Klupukoivikossa, noin 1,5 km kaakkoon Perälahdentien ja Rautiontien risteyksestä ja noin 200 m Perälahdentieltä kääntyvän metsätien risteyksestä eteläkaakkoon.
Maaperä on hiekkaa ja paikalla kasvaa harvaa, varttunutta mäntymetsää. Aluskasvillisuus on
varpua ja sammalta. Paikalla on kolme hiilimiilua aivan metsätien itäpuolella. Kaikki miilut ovat samankokoisia. Ne ovat halkaisijaltaan noin 10 m ja erottuvat maastosta noin 50 cm korkuisina kumpuina, joiden ympärillä on kuoppia. Keskimmäinen miilu (pääkohde) on osittain jäänyt tien rakentamisen alle. Pohjoisempi ja eteläisempi miilu alakohteina.

Ylinenänkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Kuoppa sijaitsee noin 170 metriä pitkällä ja vaihtelevasti 25–45 metriä leveällä hiekkakangasalueella keskellä ojitettua suota Ylinenänkankaasta länteen. Kuoppa on kaivettu kankaalla olevalle matalalle jäkäläpeitteiselle kummulle. Kuopan koillisreunalla kasvaa yksittäinen mänty. Kuopan halkaisija on noin 4 metriä ja sen syvyys on noin 0,5 metriä suhteessa kuopan reunoihin. Kuopan etelä- ja lounaisreunat ovat hieman matalammat, ja ne nousevat noin 0,3 metrin korkeuteen suhteessa kuopan pohjaan. Kuopan reunalla on erotettavissa matala, noin 0,1 metrin korkuinen ja noin 0,3 metrin levyinen valli. Kuopan pohjalle tehdyssä koepistossa tavattiin noin 5 cm paksuinen huuhtoutumiskerros. Huuhtoutumiskerroksen alta tavattiin ainakin 40 cm paksu kerros sekoittunutta vaaleanruskeaa hiekkaa. Koepistosta tavattiin kaksi tummunutta puun palaa, jotka ovat mahdollisesti kuuluneet jonkinlaiseen puurakenteeseen. Kuopan itä- ja pohjoissivuille kaivetuissa koepistoissa tavattiin myös sekoittunutta vaaleanruskeaa hiekkaa, joka on mahdollisesti kasattu kuopan reunoille kuoppaa kaivettaessa. Kuoppa saattaa liittyä läheiseen Tiaskorven tilaan, mutta sen tarkempi ajoitus vaatisi lisätutkimuksia.

Ylinenänkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty tervahauta sijaitsee Ylinenänkankaan keskivaiheilla kankaan läpi kulkevan metsäautotien ja kankaalle kaivetun hiekkakuopan välissä. Tervahaudan kokonaishalkaisija on noin 20 metriä. Vallin leveys on noin 5,5 metriä ja korkeus noin 0,7 metriä. Tervahaudan keskiosan kuopan halkaisija on noin 9 metriä ja syvyys noin 0,9 metriä. Halssi on suunnattu eteläkaakkoon ja sen pituus on noin 4 metriä, leveys noin 2 metriä ja syvyys noin metrin. Tervahaudan länsivalliin oli kaivettu muutamia halkaisijaltaan 0,5–1,0-metrisiä kuoppia. Tervahaudan päällä kasvaa tiheästi koivua.

Laitasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nuorehkon puuston ja pusikon peitossa oleva tervahauta, jonka kokonaishalkaisija on noin 13 metriä. Valli on noin 3 metriä leveä ja noin 0,2 metriä korkea, ja se laskee loivasti kohti tervahaudan keskiosaa. Keskiosan halkaisija on noin 9 metriä ja sen syvyys on noin metrin. Tervahaudan keskiosassa on hajanaisesti muutamia 0,5 x 0,5 metrisiä ja noin 0,3 metriä syviä kuoppia. Halssi on suunnattu itäkoilliseen ja se on noin 4 metriä pitkä, 2 metriä leveä ja 0,5 metriä syvä. Koepistossa tavattiin runsaasti hiilensekaista maata.

Kivikangas (217010006) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kivikangas on NE-SW suuntainen kivikkoharju Lestijoen pohjoispuolella, noin 500 m joesta. Röykkiöt sijaitsevat harjun keski- ja itäosassa kahtena ryhmänä, joista läntisessä on 3 ja itäisessä 2 röykkiötä. Ryhmien etäisyys toisistaan on noin 80 m. Röykkiöiden läpimitta vaihtelee 6-3,5 m välillä; kaikissa on keskellä suurehkoja ja syviä kuoppia kaivelujen jäljiltä.

Lillkrokvik (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Öjan kotiseutumuseosta noin 400 metriä lounaaseen, rantaan on matkaa reilut 200 metriä. Paikalla on L-muotoinen rakennelma, "kivitie". Rakennelma alkaa 45 metriä pitkänä ikään kuin kivettynä tienä ja taittuu sitten 90 astetta etelään jatkuen epämääräisempänä, 46 metriä pitkänä kiviaitana. Rakennelman funktio ja tarkoitus ovat tuntemattomat. Nykyisin kivitie on ulkoilureitin ja ladun pohjana. Lähistöllä, kohteesta koilliseen on pienehkö pirunpelto.
Lisäksi kohteesta vajaa 100 metriä luoteeseen on näkyvissä matalaa ja varsin huonokuntoista kiviaitaa.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan: Lillkrokvikin "kivitie" on leveimmillään kolme metriä le-veä ja korkeimmillaan noin 1,2 metrinen kiviaita. "Kivitien" pohjoisempi, kaakko-luode suuntainen, osuus on käytössä polkuna. Polku jatkuu "kivitien" suuntaisena sen molempien päiden jälkeen. Koilliskulmasta "kivitie" jatkuu hieman yli 90 asteen kulman jälkeen etelään. Eteläisempi "kivitien" haara on osittain romahtanut osittain ja epäselvempi, mikä johtuu ainakin osittain paikalla kasvavasta kasvillisuudesta,
135
joka puuttuu pohjoisemman haaran alueelta. Pohjoisempi "kivitien" pätkä on noin 45 metriä pitkä ja eteläisempi haara noin 46 metriä pitkä.
"Kivitie" muistuttaa kiviaitoja, joita on Kokkolan seudulla runsaasti mm. Sokojan kylässä. Kiviaidat liittynevät alueen peltojen raivaukseen ja osa niistä voi olla peräisin 1700-luvulta. Vuoden 1972 peruskartalla tämä kivirakenne kiertää peltolohkon laitaa ja aita on merkittykin kartalle. Pelto on merkitty vielä v. 1986 ja 1992 kartalle. Isojakokartalla 1847 pitäjänkartalla kyseistä peltoa ei ole. Kyseessä on siis seudulle tyypillinen kiviaita, joskin matala sellainen, joka lienee rakennettu 1800-l lopulla tai 1900-luvulla. Rakenne on ilmeisesti melko nuori ja seudulla tavanomainen.

Vitsari 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 4,5 km Kokkolan keskustasta koilliseen Perhonjoen varrella ja Vitsarin koulusta noin 100 m itään, Perhonjoelle päin laskevan rinteen alaosassa. Kohteen itäpuolella on urheilukenttä. Välittömästi muodostelman länsipuolella kulkee luontopolku ja luoteispuolella on lumilautailukouru.
Kiviaita on noin 36 x 5 m ja noin 1 m korkea. Muodostelma on luode-kaakkosuuntainen. Suurimmat rakenteen kivet ovat noin 1 m halkaisijoiltaan. Aidan laki on päältä erittäin tasainen, mikä lienee seurausta ainakin osin aidan päältä kulkemisesta. Lounaisluoteissivu on pystysuora ja sivua reunustaa vanhojen kuusien rivistö. Koillis-kaakkoislaita on loivempi ja kiviä on vyörynyt alas. Aidan kaakkoispää on tuhoutunut mahdollisesti luontopolkua tehtäessä ja luoteispää rinteen lumilautailukourun tekovaiheessa. Rakenteen pinnalle on muodostunut selvä humuskerros.
Isojakokartalle on merkitty silloiselle Perhonjoen rannalle peltoja ja niittyjä. Ennen Kaukon siltaa joen niemekkeellä sijainnut niitty on kuulunut talonumerolle 195, joka oli pappila. Kohteen peltoaita on merkitty vuoden 1952 uusjakokartalle. Koululle päin nousevassa rinteessä on ollut tuolloin vielä peltoja, joiden koillispäässä kohteen peltoaita on sijainnut.

Äijänsaari 1 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 6 km Kokkolan keskustasta itään, Perhonjoen länsirannalla ja joen rannasta n. 50-150 m:n etäisyydellä. Itä-länsisuuntainen kärrytien pohja ylittää Perhonjoen entisen sivuhaaran, joka on nykyisin lähes kokonaan kuivunut. Tienpohja jatkuu luoteessa sijaitsevan avohakkuualueen reunaan saakka.
Tienpohjan kiveys on n. 1,5 leveä. Erittäin selvänä kiveys erottuu n. 20 m:n matkalla ja yhteensä havaittavan kivetyn tienpohjan pituus on n. 120 m. Entisen uoman kohdalla on säilynyt myös silta-arkku. Kärrytien pohja noudattaa nykyistä Äijänsaareen johtavaa luontopolkua.
Korkeuden perusteella arvioiden osa tiestä on voinut olla käytössä aikaisintaan 1600-luvun
loppupuolelta lähtien. Isojakokartasta käy hyvin ilmi alueen 1700-luvun lopulla vallinnut topografinen tilanne. Äijänsaari oli yli puoli kilometriä pitkä saari, jonka etelä- ja itäpuolella oli useita pienempiä saaria. Saaren länsipuolelta virtasi joen sivuhaara.

Juckusbergen NW (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 4,5 km Kokkolan keskustasta kaakkoon Köykärinmäeltä Karsobackantielle tulevalla luontopolulla.
Perimätiedon mukaan pitäjätie on kulkenut nykyisen luontopolun kohdalla, kaakkois-luoteissuuntaisesti Mitterstbackenin suunnasta ja jatkunut Juckusbergenin eteläpuolelle. Välittömästi Juckusbergenin avokallioalueen eteläpuolella havaittiin mahdollinen vanha tielinjaus. Noin 1,3 km kaakkoon on ilmeisesti säilynyt myös saman pitäjäntien (l. talvitien) pohjaa. Kohteen tarkastuksessa paikalla havaittiin selvä vanha tienlinjaus, joka kuitenkin sijaitsi vuoden 2007 inventointialueen ulkopuolella.
Kaarlelasta Veteliin johtanutta tietä nimitettiin pitäjäntieksi. Se ei ollut 1600-luvulle asti tuskin ratsastuspolkua kummempi. Vanhimman tien aikaan painavimmat lastit kuljetettiin Perhonjokea pitkin tai talvitietä pitkin. Pitäjäntie noudatteli ensin rantatietä Kirkonmäeltä Kaustarin ja Gunnarsin välillä olevaan Pjuckosteniin asti. Sieltä se jatkui Hanhinevan metsän kautta Skrikoon ja Peloon (Skriko ja Pelo kuuluvat nykyisin Kruunupyyhyn). Rämeiden ja soiden yli oli rakennettu kapulasiltoja. Muinaisesta talvitiestä kertovat nykyisiltä peruskartoilta löytyvät paikannimet. Esimerkiksi kohteesta n. 1,5 km etelä-kaakkoon on Vintervägsmossen -niminen alue.

Hollihaan koulu (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 1 km pohjois-luoteeseen, Hollihaan koulun taka- ja osin etupihan ympärillä sekä koulun pohjoispuolisessa pienessä metsikössä ja koulusta etelään jatkuvan rinteen alaosassa. Koulu sijaitsee pienellä mäellä, mistä maasto laskee itäpuolella virtaavalle Suntille ja sen varrella sijaitsevalle puistoalueelle päin. Koulusta etelään kiviaita jatkuu n. 200 m päättyen pienkerrostaloalueen tonttiin. Aidan länsipuolella rinteessä on asuintalojen puutarhapalstoja ja paikoin jättömaata.
Koulua ympäröivä osa aitaa on parhaiten säilynyt. Se on enimmillään yli metrin korkuinen ja n. 2 m leveä. Koulun pohjoispuolisessa metsikössä sijaitseva kiviaita on osin tuhoutunut, siihen on mm. tehty aukko polkua varten. Koulusta etelään päin jatkuva aita on rakenteeltaan epäselvempi, mutta kuitenkin hyvin säilynyt. Aidan katkaisee alueella kulkeva pyörätie. Todennäköisesti kysymys on peltoaidoista, jotka voivat olla peräisin myös eri ajoilta.
Historiallinen tausta: Jonas Cajanuksen 1766 piirtämän kartan mukaan nykyisen Hollihaan koulun kohdalla sijaitsi tuolloin niittyalue. Hollihaka -nimi viittaa paikalla olleeseen hollihevosten hakaan. Kiviaitojen ikää ei inventoinnissa 2007 selvitetty.

Sokoja (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaidat sijaitsevat Yli-Sokojan Norrbossa ja mukailevat metsittyneitä soiroja, peltoalueilla, peruskartassa näkyvän ojan eteläpuolella. Erittäin näyttävät kiviaidat, leveimmillään jopa 8 metriä.
Vuoden 2015 inventointi: Ei lisättävää muinaisjäännösrekisterin tietoihin. Kiviaitoja on Kokkolan seudulla runsaasti. Niitä on mm. merkitty vanhoihin peruskarttoihin - niitä on peltojen reunoilla ja keskellä. 1700-luvun isojakokarttoja ja 1950-luvun peruskarttoja vertailemalla vaikuttaa siltä, että huomattava osa kivikaidoista, elleivät useimmat, olisi tehty vasta isojaon jälkeen. Useat kiviaidat voi katsoa olevan edelleen käytössä, peltojen laidoilla pellonraivauksessa syntyneinä.
Periaatteessa ajoittamattomat (tai todennäköisesti 50–150 v vanhat) ja edelleen käytössä olevat kiviaidat eivät olisi viimeksi julkaistuen (2009) ohjeiden mukaan muinaisjäännöksiä. "Hylättyjä" eli metsittyneiden pel-ojen reunoilla olevia voi harkita - jos ikä on selvillä - muinaisjäännöksiksi. Tässä inventoinnissa ei nyt Sokojan (ja Kokkolan ylipäätään) kiviaitoja lähdetty systemaattisesti inventoimaan ja kartoittamaan (ne on merkitty 1950-luvun peruskartoille). Miltä osin siis Sokojan lukuisat kiviaidat olisivat muinaisjäännöksiä? Osa on ollut 1950-luvulla ”käytössä” ja osa on edelleenkin. Mielestämme näitä Sokojan kiviaitoja ei tulisi pitää muinaismuistolain mukaisina suojelukohteina. Jos niitä halutaan suojella, se voidaan tehdä esim. kaavoituksen keinoin.
Tälle "muinaisjäännökselle" ei voi esittää rajausta. Esitämme muinaisjäännösstatuksen poistamista - tai muussa tapauksessa on syytä tasapuolisuuden vuoksi rauhoittaa kaikki muutkin seudun sadat, ellei tuhannet kiviaidat.

Marinkaistorpankangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Riipan asemasta noin 1 km luoteeseen ja Kokkola-Kajaani valtatiestä noin 1 km pohjoiseen. Matalalla kuusikkoisella moreenikankaalla, sen eteläreunalla, on itä-länsi -suuntainen noin 25 m pitkä ja 2 m leveä kiviaita, jonka korkeus on noin 30-100 cm. Itäpäässä se muodostaa 8 m pitkän kulmauksen, länsipäässä siihen liittyy kiinteän rakennuksen pohja, jossa on ollut kolme "huonetta" (3x4, 3x4 ja 4x4 m). Rakennuksen pohjarakenteet ovat aitaa kapeammat ja matalammat. Kiviaitauksen eteläpuolella on kivetöntä vanhaa peltoalaa. Aidan kaakkoispäästä noin 5 m etelään on noin 5x6 m suuruisen vanhan maakellarin jäänteet. Lisäksi kivirakenteiden ja nykyisen niityn välialueella on kaksi noin 4 m läpimittaista peltorauniota.

Kirkkosaari (1000006446) (Hautapaikat)
Historiallinen; Saari sijaitsee Lestijärven lounaisosassa. Maastossa on havaittavissa enää 5 kuoppaa, alunperin niitä on ollut yli 30. Osan kuopista on kirkkoherra kaivanut viime vuosisadan alussa. Tällöin kuopista oli tullut luita, joistakin kuopista hiiltä. Mahdollisesti kuopat ovat historiallisen ajan hautapaikkoja (SKA:n kartassa vuodelta 1747 kirkkosaareksi on merkitty eri saari).

Pilesbacken (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 3,5 km Kokkolan keskustasta kaakkoon, Sokojantien ja Sältisbackan
tien risteyksestä n. 300 m kaakkoon. Peltoaidat sijaitsevat metsässä matalan rinteen reunalla. Alle sadan metrin etäisyydellä idässä ja pohjoisessa on vanhoja peltoalueita.
1. Peltoaita 1. Noin 20 m pitkä. Kaakkoispää rajautuu metsäojaan ja on ilmeisesti tuhoutunut metsäojan kaivun yhteydessä.
2. Kuoppa peltoaidassa. Noin 3 x 2 m, syvyys n. 0,8 m, pohjois-eteläsuuntainen.
3. Peltoaita 2. Rakennetta ei dokumentoitu tarkemmin. Peltoaidan lähellä on pakettipeltoja.
Historiallinen tausta: Isojakokartoissa kohteen lähiympäristön alueelle on merkitty niittyjä ja peltoja. Paikalla oli viljelyksessä olevia peltoja vielä 1950-luvun alussa, mikä käy ilmi uusjakokartasta. Pintakasvillisuuden perusteella peltoaidan kuoppa ei ole syntynyt ihan lähihistoriassa.

Brudhamn (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 5,5 km lounaaseen, Törsören ja Lisaborgin
saariin johtavan tien ja Lisaborgin eteläpuolisen merenlahden välisellä rantakaistalla. Merenlahti on mataloitunut eikä sitä ei enää käytetä veneilyyn. Rannassa on tiheää lehtipuustoa. Länteen päin nousevalla hiekkakankaalla on mäntypuuvaltaista metsää.
Paikalla on ollut vanha satamapaikka. Venevajoja on ollut viisi, joista eteläisimmän vajan (no. 1) perustus on vielä selvästi havaittavissa. Muiden vajojen perustusten jäänteitä on ilmeisesti koneellisesti siirretty syrjään niiden alkuperäisiltä paikoiltaan ja aluetta tasoitettu. Vajat ovat olleet pohja-alaltaan n. 5 x 3-4 m. Vaja no. 1:n perustus erottuu n. 5,5 x 3,5 m:n laajuisena kasvillisuuskuviona ja rakennuksen jäänteet matalana kumpuna.
Lisäksi entisestä venesatamasta etelään jatkuvalla rantakaistalla on havaittavissa
vanha tienpohja. Selvästi havaittavana se jatkuu etelään noin 150 metriä. Tienpohjan pohjoispään itäpuolella on vanha rantaterassi.
Brudhamn on ollut Kvikantin kyläläisten ja öijäläisten käyttämä venesatama 1700-1800-luvulla. Venesatama paikalla on ollut myöhemminkin. Brudhamnin ja sen lounaispuolella sijaitsevan Norrnässundetin kautta on ollut tärkeä vesiyhteys Bredvikfjärdenille, Öjanjärvelle ja Kvikantbäckenin suulle (ks. myös kartta s. 85). Maankohoamisen seurauksena yhteys menetti merkityksensä 1800-luvun kuluessa. Kvikantin Bredvikenissä mainitaan olleen laiton satama mahdollisesti jo 1500-luvulla. Nyt inventoinnissa havaittujen venevajojen eli paattihuoneiden perustukset sijaitsevat n. 1 m mpy. Sijaintikorkeuden perusteella nämä venevajat olisi ollut mahdollista rakentaa paikalle aikaisintaan 1800-luvun lopulla. Kartoitetut venevajat ovat olleet käytössä lähihistoriaan asti. Myös rantaa myötäilevä tie on voinut olla käytössä aikaisintaan 1800-luvun lopulta lähtien. Tie on aikaisemmin kulkenut ylempänä. Alueen rantaa seuraileva tie on merkitty joihinkin aluetta kuvaaviin historiallisiin karttoihin.

Soldatskär (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 3,5 km Kokkolan keskustasta pohjoiseen Morsiussaaren kaakkoispuolella. Soldatskär on kallioinen pohjoiseen pistävä niemeke. Kasvillisuus on pääasiassa mäntyvaltaista sekametsää. Nykyään paikalla toimii seurakunnan leirikeskus. Kohde sijaitsee Soldatskärin pohjoisosassa, leirikeskuksen pohjoispuolella.
Paikalla on laivan kiinnitysrenkaan tappi ja tapin reikä 2 m edellisestä koilliseen. Ne sijaitsevat Soldatskärin pohjoiskärjessä avokalliossa n. 25 m:n etäisyydellä vesirajasta. Tapin läpimitta on n. 3 cm. Tappi on katkaistu hakkaamalla. Tapin reikä on halkaisijaltaan n. 5 cm. Lisäksi alueella on erilaisia muodostelmia/syvennyksiä, joita inventoija on epäillyt laivanrakennus- tai korjauspaikan jäänteiksi.
1800-luvulla Kokkolan kauppalaivasto oli Suomen suurimpia. Kokkolassa laivanrakennus keskittyi Vanhan satamanlahden itärannalle Soldatskäriin ja Vanhalle varville. Soldatskär toimi jo 1700-luvun puolella laivanrakennuspaikkana ja siellä rakennettiin vuosittain isompia ja pienempiä aluksia. 1860-luvulta lähtien laivojen rakentaminen Kokkolassa alkoi hiipua ja isoja laivoja ei enää rakennettu. Vuosisadan lopulla laivanrakennus oli loppunut lähes kokonaan.

Tryckare (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 1,2 km Kokkolan keskustasta koilliseen. Laiturin perusta sijaitsee paikalla, mistä maasto laskee suhteellisen nopeasti pohjoiseen ja koilliseen entiselle Tryckareträsketille eli Hakalahden lammelle päin. Tällä alueella kasvaa lehtipuuvaltaista metsää. Laituri sijaitsee jättömaalla, missä on erittäin tiheä nokkos- ja vattukasvillisuus. Laituri rajautuu etelä-lounaispuolella puretun rakennuksen sementtiperustukseen. Vedenottopaikalle johtaneen tien pohjan kohdalla kulkee nykyisin pyörätie omakotitalo- ja kerrostaloalueella.
1. Laiturin perustus erottuu n. 10 x 6 m:n kokoisena kiveyksenä. Paikoin kivet sijaitsevat jonossa. Kiveyksen päällä kasvaa mm. sammalta ja runsaasti nokkosia.
2. Vedenottopaikalle johtaneen tien sijainti voidaan paikallistaa maastossa vielä joiltakin osin. Kartoitetun vanhan tien pohjan kohdalla kulkee nykyisin pyörätie omakotitalo- ja kerrostaloalueella.
Historiallinen tausta: Hakalahden lampi on ollut tärkeä vedenottopaikka kokkolalaisille. Sen merkitys oli niin suuri, että sinne johtavaa tietä pidettiin kunnossa ympäri vuoden kaupungin toimesta. Tie kunnostettiin 1825. Kaupunki oli myös rakentanut paikalle vedenoton helpottamiseksi kalliin kivilaiturin. Lampi oli tärkeä myös sellaisten elinkeinojen harjoittamisen kannalta, jotka vaativat paljon vettä. Lammen rannoilla on harjoitettu mm. flanellin ja karttuunin painantaa.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan paikalla erottuu kiveystä, mutta varmoja rakenteita rakennuksen betoniperustuksesta. Vuoden 1949 peruskartalle paikalle on merkitty tontti, peltoja ja rakennuksia ja vuoden 1972 peruskartalle rakennuksia sekä peltoja. On mahdollista, että kiveys liittyisi näihin. Vedenottopaikaksi alue sopii hyvin mm. muinaisen järven rannan jyrkkyyden vuoksi.

Fordellin mäki (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 4,5 km itään Vessintien varrella. Fordellin mäki on n. 1 kilometrin pituinen ja n. 0,4 km leveä kaakkois-luoteissuuntainen mäki. Vessintie kulkee mäen halki keskeltä. Kohde sijaitsee Fordellin mäen luoteisosassa, missä rinne laskee jyrkästi länteen. Mäen korkeimmalla kohdalla ja myös alempana on avokallioita. Mäellä esiintyy runsaasti isoja siirtolohkareita ja luoteisrinteessä on myös pienehkö rakkakivikko. Paikan puusto on vanhaa sekametsää. Mäellä sijaitsevien tonttien reunoilla on vanhoja peltoaitoja.
Perimätiedon mukaan mäen länsirinteellä on ollut kaksi veneen kiinnitysrengasta, joita ei kuitenkaan inventoinnissa 2007 löydetty. Todennäköisesti ne ovat jääneet pintakasvillisuuden alle. Maankohoamisen perusteella arvioiden kiinnitysrenkaiden täytyy sijaita mäen alaosassa alle 7,5 mpy.
Rinteessä on vanha tienpohja, joka perimätiedon mukaan voi olla venesatamaan johtanut tie. Se kulkee mäen laelta mäen alaosaan nykyisen pellon reunaan. Leveydeltään tie on n. 2,5 m. Sen lounais-luoteissivulla erottuu raivattuja kiviä. Nykyisin tie on lähinnä kävelypolkuna. Rinteessä sijaitsee vanha tien pohja myös edellisen eteläpuolella (x = 7082482 /7082486, y = 2461878 / 2461915). Tienpohjat yhtyvät rinteessä, ja tämä tie jatkuu Vessintielle asti.
Maankohoamisen perusteella arvioiden potentiaalisen venesatamapaikan olisi täytynyt olla käytössä ennen 1700-lukua. 7,5 metrin tilanteessa Fordellin mäkeä ympäröivät alueet ovat olleet veden alla ja itse mäki mantereen edussaari, n. 2 km:n etäisyydellä mantereesta. Meren ollessa n. 5 m mpy paikka on ollut edelleen saarena ja lähin manner on sijainnut n. 300 m:n etäisyydellä kaakossa Äijänsaaren länsipuolisella alueella. Tässä vaiheessa mäki sijaitsi laajassa suojaisessa merenlahdessa, jossa oli useita pieniä saaria. Meren ollessa 2,5 m mpy meri oli etääntynyt luoteessa jo lähes kilometrin etäisyydelle ja lännessä sijaitsevalle Honkabäckenille etäisyys on ollut n. 100 m. Mäen itäpuolella noin 100 metrin etäisyydellä oli silloisen Perhonjoen suistoaluetta.

Äijänsaari 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 6 km Kokkolan keskustasta itä-kaakkoon, Perhonjoen länsirannalla ja joen rannasta n. 50-200 m. Kohde sijaitsee Perhonjoen entisessä sivuhaarassa Äijänsaaren etelä- ja länsipuolella sekä myös Äijänsaaren itä- ja keskiosassa. Äijänsaari oli 1700-luvun loppupuolella saari Perhonjoessa. Entinen saari erottuu nykyisin maastossa n. 550 m pitkänä ja enimmillään n. 180 m leveänä hieman ympäristöään korkeampana alueena. Paikka kohoaa n. 5 m mpy ja alueen eteläosassa pieni alue on 10 m mpy. Vanha uoma on kuivunut lähes kokonaan ja soistunut. Kuivuneen uoman pohjoisosan ympäristössä kasvaa kuusimetsää ja uoman eteläosassa lehtimetsää. Lähempänä jokirantaa sekä etelässä ja pohjoisessa metsä on paikoin hyvin tiheää. Lähempänä joen rantoja uomassa kasvaa korkeaa ja tiheää aluskasvillisuutta.
Kuivunut uoma on kivikkopohjainen. Uoman reunoilla on ruoppauksessa syntyneitä
kiviröykkiöitä. Inventoinnissa ei tunnistettu vesimyllyjen paikkoja eikä myöskään niihin liittyviä pato- tai muita rakenteita. Sen sijaan alueella havaittiin runsaasti joen perkauksessa syntyneitä kiviröykkiöitä. Äijänsaaren korkeimman kohdan tuntumassa on yli 100 m pitkä kiviaita.
Historiallinen tausta:
Äijänsaaressa on ollut toiminnassa ainakin kolme myllyä 1700-luvun loppupuolella, mikä käy ilmi alueesta 1757-1767 piirretyistä isojakokartoista. Isonjaon selitelmästä ilmenee, että Vitsarin koskessa on ollut mm. pappilan mylly 1700-luvulla.
Perhonjoen perkaus käynnistyi Vitsarin kosken alapuolella 1930-luvulla, mutta mahdollisesti niitä on jonkin verran suoritettu jo tätä aikaisemmin. Alueella olettaisi olevan myös viljelykseen liittyviä muodostelmia, sillä isojakokartoista käy ilmi, että Äijänsaaren silloisilla rannoilla oli niittyjä lukuun ottamatta kivisimpiä alueita saaren pohjois- ja keskiosassa. Inventoinnissa rekisteröitiin yksi kiviaita. Se, miltä ajalta kiviaita on ja mihin toimintaan se liittyy, ei selvinnyt.

Åsmus (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 2,5 km kaakkoon, Åsmuksentien päässä sijaitsevasta omakotitalosta kaakkoon.
Åsmuksen Gammelgårdiksi nimitetty talo on mahdollisesti sijainnut Åsmuksentien päässä sijaitsevan omakotitalon kaakkois-eteläpuolisella alueella. Inventoinnissa 2007 todettiin, että kyseinen alue on vielä rakentamatonta.
Historiallinen tausta: Åsmus on ilmeisesti Kokkolan vanhimpia tiloja. Åsmus mainitaan 1375 tarinassa, jossa tyttö, "de opido Karlaby", eksyi ja isä lupasi käydä kiittämässä pyhää Birgittaa, jos tyttö löytyisi, ja näin kävi. Åsmuksen Gammelgårdin historia on hämärän peitossa. Gammelgård -niminen talo on sijainnut myös nykyisessä Mesilän kaupunginosassa. Perimätiedoissa talo mainitaan nuijasotapäällikkö Pentti Poutun kotitilana. Tämäkin tila on kuulunut Kokkolan vanhimpiin taloihin.
Maastokatselmus 2020: kohteen koordinaattien osoittamassa pisteessä todettiin kivirakenne. Lumipeite vaikeutti havainnointia, mutta mahdollisesti kyseessä on riihenkiuas, mikä ei kuitenkaan vaikuta kovin vanhalta. Rakenteen koko on n. 3x3m, korkeus n. 1,2m. Sen läheisyydessä on vanhan rakennuksen purkujätteitä. On epätodennäköistä, että Åsmuksen gammelgård olisi sijainnut tällä paikalla. Alue on alavaa ja kosteaa vanhaa laidun tai peltomaata. Todennäköisemmin Gammelgård on sijaitsi 2-3 metriä ylempänä merenpinnasta, alueen pohjois-luoteispuolisella mäellä, mikä on nykyään suurelta osin rakennettua.

Sundsskogen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijiatsee Kokkolan keskustasta n. 4,5 km koilliseen. Kohde sijaitsee Perhonjoen
länsirannan jyrkällä terassilla. Joen toisella puolella on veteen laskevia avokallioita.
Kohteen tarkastuksessa 2007 potentiaalista laivanrakennuspaikkaa ei löydetty. Joen
rantaterassilla on joitakin tasaisia kohtia, jotka sopisivat laivanrakennuspaikoiksi. Myöskään
paikalla 1700-luvulla toiminutta pajan paikkaa ei löydetty.
Palon salmessa on toiminut laivaveistämö 1700-1800-luvuilla.43 Jonas Cajanuksen 1763
piirtämään karttaan on merkitty rakennuspaikka Perhonjoen suulle ja myös isojakokarttaan. Isojakokartassa merkintä viittaa ainakin paikalla toimineeseen pajaan.
Vuoden 2022 tarkastus: kartalle merkitystä pisteestä noin 40 metriä länteen toisella puolella Hauintietä sijaitsee metsäisessä mäenrinteessä kiviröykkiö noin 20 metrin päässä tiestä (kts. alakohde). Röykkiön koko on noin 4x2,5 metriä ja korkeus noin 40 cm. Sen yli on ajettu metsäkoneella. Röykkiön läheisyydestä on löytynyt sepän takoma naula. On mahdollista, että röykkiö liittyy laivanveistämön toimintaan.
Tietoja kohteesta antoivat Malin ja Seppo Mutka.

Pööskallio 2 (Taide)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Perhonjoesta noin 2,2 km ja Kaustisen keskustasta noin 2 km itään, Pööskallio -nimisellä laajalla kallioalueella, jolla kulkee myös retkeilyreitistö.
Paikalla on kallioseinämään hakattu kaiverruksia; kolme viivaa, joista erkaantuu ikään kuin kiehkuroita. Seinämä on hyllymäisellä, noin 3 metriä leveällä tasanteella jyrkänteen päällä. Pohjoispuolella on rotkomainen kallionhalkeama, jossa kulkee retkeilypolku ja lähes piirroksen alla on kalliolippa, jonka suojassa on epävirallinen nuotiopaikka. Kuviossa kasvaa jäkälää, joten ainakin jonkin verran kaiverruksella lienee ikää.

Marienborg (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan edustalla Tankarin luoteispuolella, Kallskäretistä pohjoiseen.
Moottorikuunari Marienborg, jonka jäännökset ovat osittain merenpohjassa ja osittain Kallskäretin rantaan huuhtoutuneina.
Kokkolaan Ykspihlajan satamaan matkalla ollut viisimastoinen moottorikuunari Marienborg ajoi syksyllä 1924 Västerbådan pohjoiskärjen luona karille. Luotsien avulla pelastettiin aluksen miehistö tavaroineen. Kaksi pelastusalusta yritti saada laivan irti karilta, mutta se ei onnistunut ja laiva jäi hylyksi. Vakuutusyhtiö myi hylyn ja sitä purettiin usean vuoden ajan. Hylky oli karilla useita vuosia, kunnes sen jäänne myrskyssä hajosi.
Marienborg oli rakennettu 1920-luvulla Kanadassa norjalaiselle tilaajalle. Alus myytiin pian Tanskaan. Alus oli 75 metriä pitkä ja vetoisuudeltaan 900 nettorekisteritonnia. Hylky on harrastajasukeltajien hyvin tuntema.

Svanen (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan Ykspihlajassa kantasatamaa suojaavan aallonmurtajan pohjoisreunassa kivenlohkareilla täytetyn rakenteen vieressä (osittain kiinni rakenteessa).
Puurunkoisen aluksen hylky, jonka oletetaan olevan kolmimastoinen moottorikuunari Svanen. Köli ja siinä kiinni olevat kaaret sijaitsevat samansuuntaisesti aallonmurtajan ulkoreunan kanssa. Hylyn itäosassa on kuitenkin kölin päällä poikittain suurehko rakenne, joka on mahdollisesti aluksen kannen osa. Joissakin kohdissa on nähtävissä rautarakenteita, kuten levyä. Vaikuttaa siltä, että hylkyä on jossain vaiheessa purettu. Hylyn päälle on joutunut ilmeisesti aallonmurtajaa rakennettaessa joitakin suuria kivenlohkareita ja hylkyalue saattaa jatkua murtajan kivimassojen alle.
Svanen törmäsi 3.10.1948 pimeässä aallonmurtajaan ja joutui hylyksi.
K.H.Renlundin museo järjesti hylyn tarkistuksen 2017 Kokkolan Merisaukot ry:n kanssa.

Pikkukangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Lestijärvi-Kannus tiestä 70 m itään, raviinin luoteisreunalla.
Paikalla on kynnöspellossa näkyvissä nokista maata, rautakuonaa ja palaneita kiviä pyöreänä noin 10 m halkaisijaltaan olevana läikkänä. Kyseessä on ilmeisesti vanha pajan paikka.

Hautakangas (1000024990) (Kivirakenteet)
Moderni; Kiviaita sijaitsee soraharjanteen laella, vanhassa viljelymaisemassa.
Paikallistien itäpuolella on yli 20 m pitkä, 2-3 m leveä ja n. 0,8 m korkea kiviaita, jonka eteläpuolella on pakettipeltoa. Sen itäpuolella on raivausröykkiöitä / kiviaitoja, joita ei ole kartoitettu, koska ne eivät ole kaivoshankkeen liikennereittien vaikutuspiirissä. Paikalla oli Näätingin kylään kuuluva talo, joka on purettu. Alueella on nykyään metsästysmaja ja sivurakennuksia.

Joussikangas (Kivirakenteet)
Moderni; Kiviaita sijaitsee laajan kivisen kankaan lakialueella, maaperä on pääosin soraa.
Paikalla on etelä- pohjoissuuntainen osittain sortunut kiviaita, pituus 9 m, leveys 0,8 – 1,9 m ja korkeus 0,3 – 0,7 m. Aita oli alun perin huolellisesti ladottu, osa itäseinämästä on vielä ehjä, muilta osin se on sortunut (tai vaurioitunut metsätöiden yhteydessä). Rakenteen merkitys on epäselvä, kyseessä ei ole ainakaan raivaus- tai peltoaita.

Davidsberg 2 (Kulkuväylät)
Ajoittamaton; Kiinnitystapit ja hakanen sijaitsevat Davidsbergin alueelta, kalliossa.

Kruununvoudintalo (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kokkolan Hakalahden Kruununvoudintalo rakennettiin nykyiselle paikalleen
1700-luvun lopussa ja peruskorjattiin 1990-luvulla. Tontilla on kuitenkin ollut
asutusta jo 1500-luvun puolessa välissä, jolloin se sai nimen Hakalax. Vuosina 1667-1674 paikalla asui kruununvouti Christian Willinghusen, jonka mukaan talo on saanut nimensä. Hänen jälkeensä paikalla on asunut useita eri sukuja aina talonpojasta aatelisiin saakka. Nykyään talo toimii kotiseututalona. Kruununvoudin talon alla on
luonnonkivistä muurattu kaariholvirakenteinen kellari, jossa on maalattia.
Kansanperinteen mukaan kellariin on aikoinaan johtanut tunneli, jota pitkin
vouti Willingshusen olisi salakuljettanut sinne kauppatavaraa. Kruununvoudintalon kellarissa suoritettiin arkeologiset kaivaukset heinä-elokuussa 1999.
Kaivauksissa ei selvinnyt, onko kellariin aikoinaan johtanut
maanalainen käytävä kuten kansanperinne kertoo. Tähän saattaisi kuitenkin
viitata kellarin lounaispäädyssä oleva kivillä ja maalla täytetty aukko.
Sortumisvaara esti kuitenkin aukon enemmän tutkimisen. Talon ulkopuolelle
kellarin kohdalle kaivettiin kolme neliömetrin kokoista koeruutua, mutta
merkkejä käytävästä ei löydetty.
Kellarin lattiaa tutkittaessa saatiin runsaslöytömateriaali, joka kertoo, että kellari on ollut intensiivisessä käytössä ainakin 1700-luvun lopulta aina nykypäiviin saakka ja että kellarilla on ollut erilaisia käyttötarkoituksia.
Kellarin keskiosasta paljastui kivirivi, joka tulkittiin jonkinlaisen väliseinän perustaksi, joka olisi aikoinaan jakanut kellarin kahteen lähes yhtä suureen osaan. Kellari on mahdollisesti ollut aikoinaan kahden suvun omistuksessa tai sillä on ollut kaksi eri käyttötarkoitusta, jolloin se on haluttu jakaa kahteen osaan.

Myyrinkangas (Kulkuväylät)
Historiallinen; Isojakokartoilta sekä vuoden 1847 Kälviän ja Lohtajan pitäjänkartoilta paikannettu vanha Pohjanmaan Rantatien linjaus erkanee nykyisestä Ruotsalontiestä Kälviänjoen lounaispuolella, Myyrinkankaan kohdalla länteen, hylättynä metsätietielinjana ja kauempana edelleen metsätienä, kaartuen etelään ja palaten takaisin Ruotsalontien kohdalle pohjoisen erkanemiskohdasta noin kilometrin päässä. Kaikkiaan vanhaa, käytöstä poisjäänyttä tielinjaa on noin 1300 m. Tie on ollut olemassa vielä 1951 peruskartalla, mutta jo käytöstä jääneenä, koska nykyinen Ruotsalontie on jo tuolloin ollut olemassa.
Tielinjaa ei inventoinnissa maastossa tarkastettu. Vanha tielinja erottuu hyvin laser-keilausaineistossa ja ilmakuvassa.

Murhakivi (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Paikalla on kivipaasi vanhan Pohjanmaan rantatien (nyt metsätie) pohjoisreunamilla. Paadessa risti, nimikirjaimet J. Lento ja vuosiluku 1899. Vieressä on opastaulu jossa kerrotaan paikalla tapahtuneesta verityöstä. Paikalla Iisakki Lento murhattiin vuonna 1899. Omaiset pystyttivät myöhemmin paikalle muistokiven.

Sanviikinperän mutka (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vanha Pohjanmaan rantatie on tällä kohdin oikaistu joskus 1950-luvun jälkeen. Vanha tie on kapeana hiekkatienä jäljellä hylättynä, eikä se johda minnekään. Tien varrella on mestauspaikka (kohde Hamppujärvi) ja muistokivi (kohde Murhakivi). Idempänä vanha tiepohja häviää tyystin. Vanhalta tieltä kulkee traktoriura mäen rinteessä mutta se ei selvästikään noudata vanhaa tiepohjaa ja linjaa - kulkee kivikossa ja kalliopaljastumien yli. Sen luoteispuolella on tasaista ja vähäkivisempää maastoa joka on vanha laikutettu hakkuuaukko. Siellä ei ole havaittavissa mitään merkkejä vanhasta tiestä.

Niemenkangas (1000027929) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Sotilastorppa vuoden 1761 kartalla. Pitäjänkartalla 1847 ei merkintää, mutta pellot samat (vaikuttaa siltä, että pitäjänkartalle ei ole merkitty torppia lainkaan tai vain osin – monet muutkin isojakokarttojen torpat puuttuvat siitä). Vuoden 1954 kartalla tontti autio. Nyt paikalla on talo ja sen pihamaata.

Hööki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1761. Isojakokartta nro: 1. Siinä talo: sotilastorppa E. Pitäjänkartalla 1847 ei merkintää, mutta pellot samat. Rakennettua 1950-luvun kartalla. Pihamaata.

Mäki 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1761. Isojakokartta nro: 1. Siinä talo: 55. Merkitty pitäjänkartalle vuodelta 1847 ja rakennettu 1950-luvun kartalla. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Kippo 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1761. Isojakokartta nro: 1. Siinä talo: 56. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt alue rakennettua, paikalla talo ja pihamaata.

Ali-Valkama (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1754. Isojakokartta nro: 2. Siinä talo: 67. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle.

Järvelä (1000027934) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1754. Isojakokartta nro: 2. Siinä talo: 70. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle. Vuoden 1754 talotontti vaikuttaisi paikantuvan melko hyvin kasvihuoneiden pohjoispuolelle ja siellä olevan talon eteläpuolelle. Rakentamattomana siitä on osa pellossa, muutoin täysin rakennettua pohjois- ja eteläosassa (jossa rakennuksia 1954 kartalla). Vaikuttaa arkeologisessa mielessä tuhoutuneelta.

Kinnari (1000027935) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 3. Siinä talo: 58. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle, mutta 1950-luvun kartalla paikalla ei ole taloa. Isojakokartan paikannus ei ole aivan kiistaton. Osa vanhasta tontista on tien alla ja eteläosa nykyisessä niityssä, joka on vanhaa peltoa peruskartoilla. Mitään maan päällisiä rakenteita ei paikalla havaittu. Mahdollisesti tuhoutunut kohde.

Yli-Pietilä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 3. Siinä talo: 59. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle. Paikannuksessa vaikuttaisi olevan virhettä - sen koh-dalla niittyä missä ei havaittu rakenteita ja talonpaikaksi outo loiva rinne. Selkeämpi paikka olisi hieman koilliseen missä rakennuksia nyt. Samalta kartalta paikannettu kohde 11 sijoittuisi myös topografian puolesta hieman idemmäksi. Epävarmuuden takia en ehdota muinaisjäännökseksi.

Kotolahti 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 3. Siinä talo: sotilastorppa. Vuoden 1847 kartalla paikalla ei ole merkintää (on mahdollista että torppia ei siihen ole merkitty) ja 1954 kartalla paikka on autio. Nyt rakennettua, talo ja pihamaata.

Kuusiniemi (1000027940) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 4. Siinä talo: 60. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nyt rakennettua, paikalla talo ja pihamaata.

Rautio (1000027941) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 4. Siinä talo: 75. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt rakennettua, paikalla talo ja pihamaata.

Hakala (1000027942) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 5. Siinä talo: 64. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikka rakennettua, talo ja pihamaata.

Mukkala (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 5. Siinä talo: 65. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikka rakennettua, talo ja pihamaata.

Porko (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 5. Siinä talo: 71?af?. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikka on rakennettua, talo ja pihamaata.

Järvi-Kerola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1753–59. Isojakokartta nro: 6. Siinä talo: 66. Paikannus ehkä hivenen liian lännessä ja pohjoisessa - mahdollista että tontit paikannettua etelämpänä ja idempänä. Talo merkitty 1847 pitäjänkartalle, mutta taloa ei ole paikalla 1950-luvun peruskartalla vaan kohdassa tie ja peltoa. Paikka nyt tieluiskaa ja peltoa.

Mäki-Kerola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1753–59. Isojakokartta nro: 6. Siinä talo: 68. Paikannus ehkä hivenen (10–20 m) liian lännessä ja pohjoisessa - mahdollista että tontit paikannettua etelämpänä ja idempänä. Talo merkitty 1847 pitäjänkartalle 1950-luvun peruskartalla paikalla on talo. Nyt alue suurelta osalta rakennettua ja osin peltoa.

Porri (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1753–59. Isojakokartta nro: 7. Siinä talo: 78. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikka rakennettua, talo ja pihamaata.

Vähä-Peitso (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1758. Isojakokartta nro: 8. Siinä talo: 63. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.
Kohteen itäpuolisesta pellosta on metallinetsinnässä löytynyt rahoja ja pienesineitä, joista vanhimmat ajoitettavat ovat 1600-luvulta (sekä epävarma Juhana III:n 1/2 äyrin raha).

Peitso (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1758. Isojakokartta nro: 8. Siinä talo: 62. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Koivuluoto (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuonna 1758. Isojakokartta nro: 8. Siinä talo: 74?hu?. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Hamppujärvi (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1758–59. Isojakokartta nro: 9. Siinä teilipaikka (afrätsplats). Teilipaikka on Pohjanmaan rantatien vanhan linjauksen eteläpuolella. Alue on kalliota ja metsää eikä siellä ole missään näkyvissä mitään ihmistoimintaan viittaavaa. Kohdalla on kuitenkin tien varressa lohkare johon kiinnitetty rautarengas - kunnosta päätellen tuskin satoja vuosia vanha.

Saari (1000027971) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuonna 1758. Isojakokartta nro: 10. Siinä talo: 30g. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Maunumäki 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuonna 1758. Isojakokartta nro: 10. Siinä talo: 30h. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin alueella talo ja pihamaata.

Maunumäki 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 10. Siinä talo: 30i. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin alueella talo ja pihamaata.

Syväjärvi (1000027974) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 11. Siinä talo: 107. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle hieman etelämmäksi missä nykyäänkin talo. Paikannuksessa voi olla virhettä parisen kymmentä metriä. Joka tapauksessa alue on rakennettua ja vanhaa peltoa.

Teerihaka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 11. Siinä talo: cu?. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle hieman etelämmäksi missä nykyäänkin talo. Paikannuksessa voi olla virhettä parisen kymmentä metriä liian pohjoiseen - talo ehkä ollut pellossa tien eteläpuolella. Joka tapauksessa alue on rakennettua ja vanhaa peltoa.

Asuja (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 12. Siinä talo: 108. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Riihimäki (1000027977) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 13. Siinä talo: 106 Riihimäki. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Uusitalo (1000027978) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Peltokorpi. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 14. Siinä talo: 82. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Alanko (1000027979) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Peltokorpi. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 14. Siinä talo: 83. Taloa ei erotu vuoden 1847 pitäjänkartasta ja myös vuoden 1951 kartalla talonpaikka on peltoa. Nyt paikalla peltotieura ja peltoa, jossa ei mitään merkkejä vanhasta talosta. Paikkaa voisi pitää tuhoutuneena peltoviljelyssä.

Hirvi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Peltokorpi. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 15. Siinä talo: 81. Taloa ei ole merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle, mutta 1950 -luvun peruskartalla paikalla taloja kuten nytkin ja pihamaata.

Susikrooppi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Peltokorpi. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 15. Siinä talo: sotilastorppa. Taloa ei ole merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle (mutta torppia siihen ei ilmeisesti merkitty) mutta 1950 -luvun peruskartalla paikalla on rakennuksia kuten nytkin ja pihamaata.
Torpan paikasta noin 150 m koilliseen on metsikössä aidan alueen sisällä suuri sudenkuoppa.

Autio (1000027982) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Peltokorpi. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 16. Siinä talo: 86 Järvi. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Kourijärvi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 17. Siinä talo: 54. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950-luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Hangas 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Aidat sijaitsevat Isossakylässä Finnilän eteläpuolella metsämaastossa molemmin puolin Hangaksen tilan ohi etelään johtavaa tietä.
Tien itäpuolella on noin 65 m ja 30 m pitkät aidat, joista eteläisempi loppuu tiehen. Ne ovat matalia ja enimmillään noin 2-3 m leveitä. Aidat ovat mutkittelevia. Tien länsipuolella on kaksi aitaa, niiden välissä on epämääräistä kivikkoa ja todennäköisesti tälläkin kohtaa on ollut aitaa. Eteläisempi aita on noin 100 m pitkä , enimmillään noin 70 cm korkea ja noin 3 m leveä, siinä on kaakossa kulma. Pohjoisempi sijaitsee heti tien reunassa ja
on noin 30 m pitkä, 30-40 cm korkea ja noin 2 m leveä. Molempien pinnalla kasvaa lähinnä sammalta ja puolukan varpuja.
Aitojen sijainti täsmää vuoden 1952 peruskartalle merkittyihin peltoihin. Tämän perusteella kohde liittyisi lähihistoriaan. Vuoden 1767 isojakokartan mukaan tien länsipuolella on sijainnut viljelys.

Hangas 3 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviaidat sijaitsevat Isossakylässä Finnilän eteläpuolella Stenhuggarvägenin itäpuolella voimalinjan kohdalla.
Kaksi aitaa, joiden välissä myös on ollut aitaa, mutta se on hävinnyt voimalinjan rakentamisen ja metsäojien kaivun seurauksena. Alun perin aita oli noin 100 m pitkä. Jäljellä olevat aidat ovat noin 25 ja 40 m pitkiä, enimmillään noin 50 cm korkeita ja noin 2,5 m leveitä. Pintakasvillisuus on sammalta, puolukanvarpuja ja heinää.
Aidat ovat sijainneet vuoden 1952 peruskartalle merkityn pellon pohjoisreunassa. Vuoden 1767 isojakokartan mukaan aitojen kohdalla oli viljelyksiä.

Ala-Koskela (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuonna 1758. Isojakokartta nro: 18. Siinä talo: 39. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja vuoden 1952 peruskartalle jossa talo täsmälleen isojakokartan talon kohdalla. Nyt paikalla ei ole rakennuksia mutta rakennuksen perusta kylläkin. Vuoden 1959 peruskartalla talo vielä on, mutta ei enää 1979 kartalla. Talo on siis purettu 1960- tai 70 luvulla. Talon perusta on siis nuori ja paikalla on asuttu yhtäjaksoisesti ainakin 1960-luvulle. On oletettavaa, että vanhimmasta asutuksesta syntyneet kerrostumat ja rakenteet ovat hävinneet tai sekoittuneet myöhempään asumiseen ja rakentamiseen. Tässä tapauksessa en pitäisi paikkaa muinaisjäännöksenä.

Kuutti (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 18. Siinä talo: torppa, Kyrckio vächlarens torp?. Paikka on ollut autiona vuoden 1847 pitäjänkartalla ja vuoden 1952 peruskartalla jossa kohdalla pelto. Vuoden 2010 ilmakuvassa paikka on ollut vielä rakentamaton, mutta 2015 ilmakuvassa paikka on rakennettua ja pihamaa.

Yli-Riippa 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Peltokorpi. Isojako vuodelta 1758. Isojakokartta nro: 19. Siinä talo: 79L?. Vuoden 1847 kartalla kuten myös peruskartalla vuodelta 1951 paikka on autiona. Nyt paikka on täysin rakennettu.

Lampinkangas (1000027993) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1743. Isojakokartta nro: ei. Siinä talo: torppa. Vuoden 1847 kartalla ei merkintää torpasta ja paikka on peltona vuoden 1951 kartalla ja on edelleen peltona. Mitään merkkejä talonpaikasta pellossa ei havaittu. On ilmeistä että jäljet torpasta hävinneet pellon muokkauksessa.

Lento (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: 1. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja vuoden 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Lankila 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: 7. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja vuoden 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Lankila 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: 8. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Leppiniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: 16. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Niittuhaanmetsä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: 2. Paikannuksessa saattaa olla epäselvyyttä. Talo ilmeisesti sijainnut viereisen paikallistien kohdalla - kuitenkin paikalla on ollut peltoa (pellon reunaa) vuoden 1951 kartalla. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle. Oletettavasti talonpaikka on arkeologisessa mielessä tuhoutunut.

Myllyoja 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: soldat torp. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Paikalla on rakennuksen perusta täsmälleen vuoden 1955 peruskartan talon paikalla mutta ei enää vuoden 1978 kartan paikalla. On oletettava että mahdolliset jäänteet vanhimmasta asutuksesta ovat tuhoutuneet tai sekoittuneet myöhäisemmän, 1900- luvun asutuksen alle ja sekaan.

Myllyoja 2 (1000028000) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Siinä talo: 10a. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle, mutta ei vuoden 1955 kartalle. Nyt paikalla peltoa ja siinä ei havaittu mitään taloon viittaavaa.

Myllyoja 3 (1000028001) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 21. Tontin 2 myllytontti. Myllystä ei paikalla ole mitään jälkiä.

Viikinperä 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1761. Isojakokartta nro: 22. Siinä talo: 3. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Viikinperä 2 (Asuinpaikat)

Palo (1000028004) (Asuinpaikat)

Sysimetsä 1 (Asuinpaikat)

Sysimetsä 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1784. Isojakokartta nro: 24. Siinä talo: 11a. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Niemenjoki 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako v.: 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: torp. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Kotiniemi (1000028008) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: torp. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Niemenjoki 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: 13?. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Niemenjoki 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: soldat torp. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Asuntupa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: 13. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Singonmäki 4 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: torp. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle, mutta vuoden 1955 kartalla paikka on autio. Nyt rakennettu.

Hirvenmäki 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marikainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: 14. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Hirvenmäki 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: 14. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Puutio (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 26. Siinä talo: 17. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Hyyppä (1000028019) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 26. Siinä talo: 18. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Prutinkangas 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako v.: 1749. Isojakokartta nro: 28. Siinä talo: 22. Paikannus epätarkka. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle mutta 1950-l peruskartalla talo lännempänä, missä nykyäänkin. Paikka on kuitenkin peltoa ja muokattua maastoa, jossa ei jälkiä vanhasta asutuksesta.

Latoniemi 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: torppa. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle mutta ei 1950-luvun kartalle, joskin vieressä on talo (ilmeisesti kohde 77). Alueella oli paikalla käytäessä laaja radanrakennustyömaa ja paikkaa voitiin tarkastella huonosti. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että torpanpaikka on pääosin vanhaa peltoa ja pihamaata.

Latoniemi 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: 51. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle jolloin tiheästi rakennettua.

Tuomaala 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: 29. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Tuomaala 2 (1000028025) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: torppa. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Sahakoski 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: torppa. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Sahakoski 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: 93. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Sahakoski 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Siinä talo: 92. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Tuunala 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: 41. Taloa ei ole merkitty vuoden 1847 kartalle, mutta merkitty 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Tuunala 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: 38. Taloa ei ole merkitty vuoden 1847 kartalle, mutta merkitty 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Nurila (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: 35. Taloa ei ole merkitty vuoden 1847 kartalle, mutta merkitty 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Niemelä 1 (1000028036) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: 34. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Niemelä 2 (1000028037) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: 42. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Porkola (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: 33. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle mutta hieman pohjoisemmaksi. Nyt paikalla on peltoa. Paikka vain hieman 1950-luvun ja nykyisen pihamaan eteläpuolella. On mahdollista että paikannus hieman liian etelässä.

Hietala (1000028041) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: ei asemoitu. Siinä talo: 53. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Ingalsuo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1757. Isojakokartta nro: 31. Siinä talo: 32. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Korpijärvi (1000028043) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1757. Isojakokartta nro: 31. Siinä talo: 24. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nyt paikalla talo ja pihamaata.

Tikkanen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1757. Isojakokartta nro: 31. Siinä talo: 31. Paikkaa ei ole merkitty vuoden 1947 kartalle eikä paikalla ole rakennuksia 1950-luvun kartalla jolloin paikka peltoa mutta vuoden 1979 kartalla pusikkoa. Paikalla on talo vuoden 1847 kartalla mutta 1950-luvun kartalla talo nykyisellä paikalla tästä lounaaseen. Paikka on ollut peltona ilmeisen pitkään ja se näyttää silmänvaraisesti tarkasteltuna maaperältään muokatulta ja "sekaiselta".

Pikiruukki 2 (Puolustusvarustukset)
Moderni; Ilmatorjuntapatteri sijaitsee Vanhansatamanlahden eteläpuolella Suntin länsirannalla. Ympäröivät alueet ovat tasaisia, puusto on nuorta tiheää lehtipuustoa. Itäpuolella kulkee
Suntin rannalla pyörä- ja kävelytie.
Ilmantorjuntapatteri on noin 65 m pitkä, enimmillään ainakin noin 6 m leveä ja yli 1,5 m korkea valli, se on muodoltaan lähinnä puoliellipsi eli toisesta päästä auki, lounaisosassa on noin 6 x 4 metrin kokoinen matala kumparemainen kohta. Pintakasvillisuus on mm. sammalta, heinää ja nokkosta, etenkin keskellä on tiheää pajukkoa, myös lähiympäristössä on tiheää nuorta pajukkoa.
Kohde mainitaan vuoden 2000 inventointiraportissa. Kohde on rekisteriportaalissa Pikiruukin kohteena. Kohteesta muodostettiin oma kohteensa. Aiempi rajaus ei yllä koko vallin alueelle, ja rajausta on muutettu.

Saari 3 (1000028293) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartalta paikannettu tontti nro 26. Tontille on parin viime vuoden aikana rakennettu talo ja talon pihapiirin maat on kuorittu kallion pintaan asti. Muinaisjäännöstä tuskin on sekoittumattomana säilyneenä. 1700-luvun talotontti on nykyisen talon kohdalla ja pihamaalla.

Korsören 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan tontti nro 19 sijoittuu nykyisin asuttuun pihapiiriin.

Korsören 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan tontti nro 20.
Talotontin läntinen osa, jossa nykyistä pihapiiriä. Se lienee muinaisjäännösten osalta tuhoutunut. Pihapiiristä länteen olevalla osalla saattaa peltokerrosten alla olla muinaisjäännöksiä.

Korsören 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan tontti nro 21. Kartta-asemoinnin pohjoispuolella sijaitsee noin 5 x 11 metrin kokoinen rakennuksen kivijalka. Kivijalan pidempi sivu on rannan suuntainen. Maastotarkastuksen yhteydessä kivijalan tarkka ikä ei tarkentunut, mutta kohteesta sai sellaisen vaikutelman, että kivijalka on varsin nuori.
Varsinaisen vanhan talotontin kohdalla ei maastossa havaittu mitään.
Kivijalasta noin 70 metriä pohjoiskoilliseen havaittiin historialliseen aikaan ajoittuva kalliohakkaus, katso kohde nro 126, Korsören 4.

Backa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Backan talo on nykyisin autio, mutta vaikuttaa olleen asuttu vielä arviolta parikymmentä vuotta sitten. Vanha, isojakokartan talotontti sijaitsee nykyisen talon kohdalla ja siitä tiehen ulottuvalla alueella, joka on muokattua maata. Maanpinnalle ulottuvia ja näkyviä vanhoja rakenteita ei ole säilynyt.

Skähl 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan mukainen vanha talotontti nro 25a sijaitsee pääosin asuintalon pihassa. Pieniltä osin vanha talotontti asemoituu Lassfolkintien alle sekä sen pohjoispuolella olevan vanhan tilakeskuksen pihalle. Asuintalon pihamaalla ja vanhan tilakeskuksen pihalla ei havaittu merkkejä isojakokartan mukaisesta talotontista.
Lassfolkin- ja Skählinteiden risteyksen pohjoispuolella sijaitsee rakennuksen kivijalka (11 x 7 m N 299795 E 299849). Kivijalka vaikuttaa isojaon kartoitusta huomattavasti nuoremmalta suuren kokonsa ja säilymisasteensa perusteella.

Skähl 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan tontti nro 24. Suurimmaksi osaksi rakennettua, edelleen käytössä olevaa pihamaata.

Kniv (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan tontti nro 18a. Paikka on edelleen käytössä, rakennettua piha-maata.

Bodbacka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan tontit nro 14-15, kartalla tontteja ei ole eroteltu. Paikka on edelleen käytössä, rakennettua pihamaata.

Nyström 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan tontti nro 16 (kohde nro 12). Paikka on edelleen käytössä, rakennettua pihamaata.

Nyström 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan tontti nro 17 (kohde nro 13). Paikka on edelleen käytössä, rakennettua pihamaata.

Sandudd 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha tonttimaa suurimmaksi osaksi rakennettua ja pihamaata.

Kort (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan (v. 1804) mukainen talotontti sijaitsee asutussa pihapiirissä ja sen etelä - kaakkoislaidalla. Vanhan talotontin asemointi voi todellisuudessa olla hieman enemmän luoteessa ja myöhäisempi rakentaminen osuu suurimmalle osalle vanhaa tonttimaata.
Nykyisin asutun pihapiirin kaakkois- ja etelälaita on kesantopeltoa. Paikalla on useita betonisia rakennuksen kivijalkoja. Vanhan talotontin etelälaita oli inventoinnin aikana vetistä, ja maastohavaintojen perusteella (miltei tasaista maata peruskartalla näkyvään purouomaan saakka) alueen vetisyys ei juurikaan muutu vuodenaikojen muuttuessa. On mahdollista että vanha tonttimaa on nykyisen rakennuksen ja pihamaan kohdalla tai sen eteläpuolella (mihin isojakokartta vaikuttaisi viittaavan). Kummassakin tapauksessa paikalla ei ole säilyneenä arkeologisesti ehjää vanhaa tonttimaata.

Lillkrokvik 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; 2015: Talotontti (nro 11, itäisempi) on asemoitu vuoden 1804 kartan mukaan vanhan tilakeskuksen kohdalle, joka ei inventointihetken havaintojen perusteella vaikuta aktiivisesti asutulta. Paikka on kuitenkin rakennettua ja pihamaata, sekä (pusikoituvaa) peltoa.
2020: Lillkrovikin talotontilla sijaitsee nykyisin 1800-luvun talo, joka on siirretty paikalle 1800-luvun lopussa Kokkolan Kirkonmäeltä. Päärakennuksen lisäksi pihapiirissä on pohjoisreunalla vanha navetta, jossa on luonnonkivistä tehty kivijalka ja sen vieressä pieni piharakennus, ylempänä itärinteessä on kaksi muuta tilarakennusta. Pihan länsireunalle nykyiselle peruskartalle merkitty rakennus on viime aikoina purettu. Vanhimmalle aluetta esittävälle peruskartalle on merkitty pihapiiriin useita muita rakennuksia, jotka on purettu, entisten rakennusten paikat erottuivat paikoin selvästi maanpinnalla. Pihaa ympäröivät viljelemättömät peltoalueet, itäpuolella kulkee tilustie ja sen itäpuolella on metsäistä maastoa. Maasto laskee piha-alueelta länteen pellolle ja nousee suhteellisen nopeasti itään. Tilustie on tehty rinteeseen ja maakerroksia on voimakkaasti muokattu sen kohdalla. Luoteis- ja länsipuolella virtaavan ojan kohdalla oli 1800-luvun alussa pieni merenlahti ja yhä 1900-luvulla veneyhteys Sandvikeniin. Tilaa ympäröivistä lähipelloista osaa ei ole merkitty vanhoille peruskartoille, ja ne on raivattu sen jälkeen, kun niillä sijainnet rakennukset oli purettu.
Lillkrovikin talo on mahdollisesti perustettu juuri tälle paikalla jo 1549. Vanhin karttamerkintä talosta on vuosina 1687-1697 mitatussa ja Thomas Lohmin piirtämässä Kruunupyyn pitäjänkartassa. Vuosina 1803-1804 mitatulle ja Nauklerin laatimalle isonjaon kartalle on merkitty talotontti samalle kohdalle, missä nykyinen piha-alue sijaitsee. Perimätiedon mukaan ensimmäinen Lillkrovikin talo olisi sijainnut nykyisestä päärakennuksesta hieman koilliseen ylempänä rinteessä. Tällä alueella maasto on kivikkoista ja melko epätasaista, siellä oli hiljattain poistettu nuorta puustoa. Potentiaaliselta alueelta ei löytynyt maanpinnan alapuolisia merkkejä hiilestä, likamaasta tai muusta arkeologisesta materiaalista, myöskään maanpinnalla ei ole rakennuksen perustuksiin tai esim. tulisijan rakenteisiin viittaavia kiveyksiä.
Isonjaon kartalle merkitty talotontti on yltänyt myös länsi- ja pohjoispuoliselle pellolle, inventoinnin aika pellot olivat viljelemättömiä. Maanpinnan muotojen ja kairausten perusteella jäänteitä kantatalosta ei ole pellon länsiosassa eikä niitä todettu myöskään pihan pohjoispuoliselta pellolta, minne tehtiin pieniä koekuoppia. Nykyisen päärakennuksen etelä- ja lounaispuolelta on purettu 4 rakennusta, niillä kohdilla maakerrokset todettiin sekoittuneiksi ja tuhoutuneiksi eikä talotontin rajausta ehdoteta niille alueille. Pihan alueella vanhimmat asutuskerrokset ovat sekoittuneet ja mahdollisesti myös tuhoutuneet myöhemmän rakentamisen ja rakennusten purkamisen seurauksena.

Lillkrokvik 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen talotontti (tontti nro 11, läntisempi) sijaitsee nykyisen omakotitalon kohdalla, pihapiirissä ja puutarhassa. Vanha tonttimaa on suurimmaksi osaksi rakennettua ja pihamaata.

Bodö 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukaan talotontti nro 12,13a (pohjoisempi, kohde nro 26). Vanha tonttimaa suurimmaksi osaksi rakennettua ja pihamaata.

Gammelgård 1 (1000028383) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen kolmen talotontin ryhmän läntisin tontti (nro 186). Suurin osa vanhasta tontista sijaitsee pellolla jossa ei havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä, itäinen osa kuitenkin nykyisin asutussa pihapiirissä. On ilmeistä että mahdolliset vanhan asutuksen kerrostumat ovat tuhoutuneet.

Kvikant 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kvikantin isojakokartan talotontti (nro 186a). Sijaitsee kokonaisuudessaan nykyisin asutulla tontilla.

Gammelgård 2 (1000028385) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukaisen kolmen talon ryhmän keskimmäinen tontti (nro 187?). Sijaitsee nykyisin asutussa pihapiirissä.

Gammelgård 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukaisen kolmen talon ryhmän itäisin tontti (nro 188). Sijaitsee nykyisen asutuksen pihapiirissä sekä pieneltä osalta itälaidastaan tien kohdalla.

Kvikant 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen sotilastorppa sijaitsee nykyisen omakotitalon kohdalla - pihapiirissä.

Rasmus (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukaan asemoitu talotontti sijoittuu kivinavetan kohdalle ja sen takapihalle sekä osittain pellolle.

Hukta (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen talotontti (nro 135) sijoittuu nykyisen tilakeskuksen kohdalle.

Vestman (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukaiset talot nro 133a ja b sijaitsevat nykyisen tilakeskuksen kohdalla.

Gåsström (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukaiset, toisissaan kiinni olevat, talotontit (nrot 138 b ja c) sijaitsevat nykyisen tilakeskuksen talousrakennuksen kohdalla ja pihamaalla.

Lund (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukaan asemoitu talotontti nro 138a sijaitsee nykyisen omakotitalon kohdalla ja pihapiirissä.

Kulla 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 (ja 1788) isojakokartalta paikannetun vesimyllyn paikalta ei maastossa havaittu mitään jokiuoman molempien rantojen inventoinnista huolimatta. Jokiuoma on pahoin pusikoitunut ja kevään vuoksi veden pinta oli korkealla.

Åkö (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 isojakokartan tontti nro 1 (kohde nro 14). Edelleen käytössä, rakennettua ja pihamaata. Osin peltoa, jossa ei merkkejä rakennuksesta.

Tjäru 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan tontti nro 2. Tontti on edelleen käytössä, rakennettua ja pihamaata.

Nyberg 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan tontti nro 3 (pohjoisempi kahdesta nro 3:sta). Tontti on edelleen käytössä, rakennettua ja pihamaata. Paikalla ei havaittu mitään merkkejä vanhasta rakennuksesta tai 1700-luvun asutuksesta.

Nyberg 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 tontti nro 3 (eteläisempi kahdesta nro 3:sta). Tontti on edelleen käytössä, rakennettua ja pihamaata. Paikalla ei havaittu mitään merkkejä vanhasta rakennuksesta tai 1700-luvun asutuksesta.

Sandudd 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha tonttimaa suurimmaksi osaksi rakennettua ja pihamaata ja osin peltoa talonpaikan pohjoispuolella. Pellossa ei havaittu mitään merkkejä vanhasta asutuksesta.

Pärtkvarnsbacken (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta n. 6 km lounaaseen, Öijanjärvestä n. 700 m länteen
Kvikantbäckenin varrella, virran ylittävältä sillalta n. 10-20 m etelään. Virran leveys on nykyisin vain parisen metriä. Kuivuneen uoman perusteella se on ollut n. 10 m leveä. Puron
varrella, myllynpaikasta virtaa ylöspäin, on entisiä suvantopaikkoja, joiden leveys on ollut yli kymmenen metriä. Puron reunamilla maasto on rehevää, mutta heti uoman yläpuolella
alkaa kuiva hiekkakangasmaasto.
Myllyn paikka rajautuu itäpuolella Kvikantbäckeniin ja länsipuolella vanhan jokiuoman
jyrkkään reunaan. Myllyn perustan alue on hieman yli 10 m halkaisijaltaan. Aluskasvillisuus
on lähinnä karhunsammalta. Keskellä erottuu suorakaiteen muotoinen n. 2,5 x 2 metrin kokoinen kasvillisuuskuvio.
Mylly on toiminut Kvikantbäckenin varrella vielä 1900-luvulla. Myllyssä on ollut toiminnassa
myös pärehöylä.
Vuoden 2015 inventoinnissa ei uusia havaintoja. Itäpalon ilmoittamaa suorakaiteen muotoista kasvillisuuskuviota ei havaittu. Muinaisjäännösrekisterissä on koordinaattivirhe N-koordinaation kohdalla. Tässä korjattu koordinaatti Itäpalon karttaotteen mukaiseksi. Paikalla ei ole rakenteita eikä muitakaan muinaisjäännökseksi tulkittavia jäänteitä.

Hällis (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen talotontti nro 136 sijaitsee omakotitalon kohdalla ja sen pihapiirissä.

Porko 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen talotontti (nro 142) sijaitsee nykyisen tilakeskuksen kohdalla, nykyisin asutussa pihapiirissä - talouspihalla.

Björkbacka 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti nro 141 sijaitsee tien kohdalla ja pellolla. Vanhan talotontin kohdalla on maan- ja kiviensekainen pieni kumpu, johon on istutettu kolme sähköpylvästä. Samassa kummussa on kivi, jossa teksti Hans Björk 1789–1844.

Tallåsen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartalla oleva sotilastorppa sijoittuu nykyisen tilakeskuksen talousrakennuksen kohdalle ja sen pihamaalle.

Åivoback 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti, joka sijaitsee asutun talon kohdalla ja pihassa.

Furubacka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Furubackan talotontti sijoittuu vuoden 1804 kartan mukaan nykyisen omakotitalon pihapiiriin. Tontin koilliskulmassa on käytöstä pois jäänyt kiviseinäinen navetta. Vanhan talotontin pohjois- ja luoteispuolella on näyttäviä kiviaitoja peltojen ja teiden reunoilla. Näyttävimmät kiviaidat sijaitsevat Furubackan talotontista luoteeseen, jossa kahden kiviaidan välissä on talolle johtava kapea käytöstä pois jäänyt polku.
Omakotitalon pihan lounaispuolella on pieni kumpu, jonka talon asukas tiesi kertoa vanhimmaksi säilyneeksi osaksi vanhaa talotonttia. Kumpu on noin 4 x 4 metrin kokoinen maan ja kivien sekainen röykkiö. Röykkiön reunalla oli näkyvissä tiilen muruja. Kyseessä on todennäköisesti romahtanut liesi.
Furubackan talotontille johtaa kahden kiviaidan väliin jäävä polku.

Norrbacka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen talotontti nro 137 sijoittuu nykyisen talon kohdalle ja sen hoidetulle pihamaalle.

Haals 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti nro 140 sijoittuu nykyisen tilakeskuksen kohdalle. Vanhan kartan tarkassa asemoinnissa on hieman epävarmuutta ja vanha talotontti voi sijaita noin 20 metriä pohjoiskoilliseen kartalle merkitystä. Tässäkin tapauksessa vanha talotontti sijoittuu nykyisen tilakeskuksen rakennuksien ja tien kohdalle.
Vanhat

Haals 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti nro 140 a sijoittuu nykyisen tilakeskuksen kohdalle.

Åivo 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti 192 (pohjoisempi kahdesta toisissaan kiinni olevasta tontista).

Åivo 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti 193 (eteläisempi kahdesta toisissaan kiinni olevasta tontista).

Friis (Asuinpaikat)
Historiallinen; Tontti nro 116 sijaitsee rakennetulla alueella ja pihamaalla.

Aalto (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1757 kartan mukainen tontti nro 107 sijaitsee nykyisen tilakeskuksen kohdalla ja sen pihapiirissä.
Kokkolan Energia kaivoi tontin pihapiiriin kaivettiin maakaapelia syyskuussa 2023 K.H.Renlundin museon valvonnassa. Työn yhteydessä ei havaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen eikä vanhaan asutukseen viittaavaa.

Räihä (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1757 kartan mukainen tontti nro 111 sijaitsee nykyään rakennetulla alueella ja pihamaalla.

Kupila 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen tuulimyllyn paikka on nykyisin rakennetulla pihamaalla.

Vitick 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen talotontti nro 112 sijoittuu omakotitalon pihapiiriin.

Vitick 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen talontontti nro 109 sijoittuu nykyisen asuintalon ja talousrakennuksen kohdalle.

Roiko (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 mukainen talotontti nro 109 sijoittuu nykyisen talousrakennuksen ja sen etupihan kohdalle.

Prest 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen talotontti nro 110 sijoittuu nykyisen tien kohdelle ja sen itäpuolelle. Nykyisin kohdalla on kännykkämasto, joutomaata - kesantopeltoa, missä ei havaittu merkkejä vanhasta talotontista ja asutuksesta.

Prest 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen talotontti nro 113 muodostaa tontin nro 103 kanssa yhtenäisen alueen. Alue sijaitsee omakotitalon kohdalla ja sen pihapiirissä.

Prest 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 isojakokartan mukainen talotontti nro 113 muodostaa tontin nro 103 kanssa yhtenäisen alueen. Alue sijaitsee omakotitalon kohdalla ja sen pihapiirissä.

Skanskas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1752 kartan mukainen Nihdin torppa (kohde nro 65). Paikalla nyt peltoa Siinä ja lähiympäristössä ei havaittu mitään merkkejä vanhasta torpasta.

Kålabacken 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen talotontti nro 174 sijoittuu asutun talon pihapiiriin sekä osittain vanhan päärakennuksen kohdalle.

Kålabacken 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen torpan paikka sijaitsee nykyisellä kesantopellolla. Paikalla ei havaittu merkkejä torpasta. On mahdollista että myöhempi peltoviljely on hävittänyt jäljet siitä.

Reipsar (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen talotontti nro 173 sijaitsee omakotitalon pihapiirissä.

Gammalgård (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen talotontti nro 97 sijoittuu nykyisen tilakeskuksen alueelle.

Härmälä 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen talotontti nro 100 sijoittuu nykyisin asutun talon pihaan, talon ja tien väliin.

Härmälä 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan mukainen tontti nro 95 sijoittuu tilakeskuksen piha-alueen länsilaitaan, talousrakennuksen länsipuolelle.

Haras (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha talotontti nro 99 sijoittuu omakotitalon pihapiirin pohjoisosaan, rakennusten ja hoidetun pihan kohdalle.

Lidsle (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha talotontti nro 98 sijoittuu tilakeskuksen kohdalle, osittain tielle ja rakennusten kohdalle, osittain pihamaalle.

Rödsö (Asuinpaikat)
Historiallinen; Isojakokartan talotontti nro 96 sijoittuu nykyisten asuintalojen kohdalle ja pihapiiriin.

Räbb (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha talotontti nro 108 sijoittuu tilakeskuksen talousrakennuksen kohdalle ja sen pohjoispuolelle.

Kauko (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha talotontti nro 101 sijoittuu nykyisen asuin- ja talousrakennuksen kohdalle sekä niiden pihapiiriin.

Köykärinmäki (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kirilahden Köykärinmäen koillispuolella sijaitseva vanha 1700-luvun talotontti sijoittuu nykyiseen pihapiiriin, autotallin takaiselle alueelle.

Rimmi (Asuinpaikat)
Historiallinen; ??

Kotkamaa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha talotontti nro 114 a sijoittuu Kotkamaan- ja Kourujärventeiden risteykseen ja sen eteläpuolella olevien rakennusten kohdalle.

Vähä-Kotka (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha 1700-luvun talotontti nro 105 sijoittuu osittain nykyisen asuinrakennuksen kohdalle ja sen pihaan sekä osittain viereiselle pellolle, missä ei havaittu merkkejä vanhasta rakennuksesta tms.

Hassinen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanha 1700-luvun talotontti sijaitsee pienen pellon ja metsäsaarekkeen välissä. Alueella on tehty maansiirtotöitä ja kohtaa halkoo omakotitalolle johtava tie.

Korsören 4 (Taide)
Historiallinen; Rantakalliolla, laiturille johtavan polun lounaislaidalla on kalliohakkaus. Noin 25 x 15 cm alalla on kallioon kaivettu yläosassa risti, tämän alapuolella JH (?) ja tämän alla vielä joitakin merkkejä, mahdollisesti numeroita. Hakkauksista ei saanut tarkemmin selvää. Tyyliltään kirjaimet ja merkit muistuttivat 1800- ja 1900-lukujen mm. nimikirjainhakkauksia.

Gullamors grottan (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kohde käytiin tarkastamassa, koska karttapohjalla kohdalla on muinaisjäännössymboli ja se-litys "Forngrav". Muinaisjäännösrekisterissä ei tällaisesta ollut tietoa.
Tässä tapauksessa kyseessä ei ole muinaishauta, vaan pieni kalliokohouma, jonka itälaidalla on pieni luola. Luola on suuosan leveydeltään noin 2 metriä ja korkeudeltaan vajaan metrin. Luolan syvyys jäi selvittämättä, sillä sen suuosalle pääsy on hyvin hankalaa. Luolan suun yläpuolella on lahoava, vaaka-asentoon sijoitettu kaareva puunrunko, jonka kylkeen on kaiverrettu "Gullamors grottan vapengömma 1917 1c".
Alueelta on tietoja jääkärien reiteistä ja piilopaikosta matkalla Saksaan. Kohde liittyy selvästikin näihin, mutta tähän kohteeseen liittyviä tietoja ei saatu selvitettyä.

Hollanti 3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Hollanti sijaitsee Kannuksen keskustasta noin kuusi kilometriä luoteeseen Lestijoen ja Kannuksen keskustasta Himangalle kulkevan maantien eteläpuolella. Mäellä kasvaa hyvin tiheää ja rehevää sekametsää. Tien pohjoispuolella on muinaisjäännösrekisterin kohde Hollanti 2, jossa on rinteeseen kaivetun maakellarin jäännökset ja jäänteitä vanhasta talonpaikasta. Seuraavat kohteet sijaitsevat siis tien eteläpuolella. Jouko Mäki-Petäjän mukaan Hollanti oli yhtäjaksoisesti asutettu 1500-luvulta aina 1960-luvulle saakka, joten kyseessä on varsin vanha asuinpaikka. Mäellä on runsaasti jälkiä ihmisen toiminnasta, mm. jäänteitä rakennusten perustuksista sekä tervahautoja.
Rakennuksen pohjia ks. alakohde.

Hollanti 4 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Hollanti sijaitsee Kannuksen keskustasta noin kuusi kilometriä luoteeseen Lestijoen ja Kannuksen keskustasta Himangalle kulkevan maantien eteläpuolella. Mäellä kasvaa hyvin tiheää ja rehevää sekametsää. Tien pohjoispuolella on muinaisjäännösrekisterin kohde Hollanti 2, jossa on rinteeseen kaivetun maakellarin jäännökset ja jäänteitä vanhasta talonpaikasta. Seuraavat kohteet sijaitsevat siis tien eteläpuolella. Jouko Mäki-Petäjän mukaan Hollanti oli yhtäjaksoisesti asutettu 1500-luvulta aina 1960-luvulle saakka, joten kyseessä on varsin vanha asuinpaikka. Mäellä on runsaasti jälkiä ihmisen toiminnasta, mm. jäänteitä rakennusten perustuksista sekä tervahautoja.
Pääkohteeksi merkitty rakennuksen perusta on kooltaan 9x5 metriä ja koostuu kahdesta huoneesta. Kohteeseen kuuluu myös kaksi muuta rakennuksen perustaa, kaivo ja kiviaitaa, jotka on merkitty alakohteiksi.

Tryckareträsk (Kulkuväylät)
Historiallinen; Kulkuväylä sijaitsee Hakalahdessa lasketun Tryckareträsketin eteläpäässä Janssonin tilan länsipuolella. Idässä kohde rajautuu peltoon, muualla ympärillä on metsää.
Kysymyksessä on noin 120 m pitkä ja 15-20 m leveä tienpohja. Se koostuu keskimäärin noin 0,3-0,4 metrin kokoisista ja tätä isommista kivistä. Kivikerran paksuus on keskimäärin reilusti yli metri. Pintakasvillisuus on sammalta ja varpuja. Rakenteen alue on miltei puuton ja sitä voi luonnehtia tasaiseksi. Itäosassa on lähihistoriassa kaivettuja kuoppia, joista yhteen on tehty myös valli.
Tie järven eteläosan yli on merkitty vuoden 1858 tiluskartalle, joka perustuu 1820 -luvun järjestelyihin. Tiehen on todennäköisesti liittynyt silta, joka on voinut toimia myös laiturina vedenoton helpottamiseksi.
(/Berättelser om byn Närvilä, Lena ja Börje Heinola ym. 2014, s. 148 ja kartta s. 12-13).
Alueelta ei löydetty 1800-luvun tie- tai siltarakenteisiin viittaavaa. Paikalla oleva kivirakenne on jäänne 1900- luvun tien rakentamishankkeesta, tähän viittaa jo rakenteen massiivisuus. Mahdolliset vanhemman tien tai sillan rakenteet ovat jääneet sen alle, mutta voi olla, että ne eivät olisi kokonaan tuhoutuneet.

Tryckareträsk 2 (Kulkuväylät)
Moderni; Tienpohja sijaitsee Hakalahdessa lasketun Tryckareträsketin itäpuolella.
Kysymyksessä on noin 170 m pitkä ja enimmillään 6 m leveä tien perustus. Koostuu keskimäärin noin 0,3-0,4 metrin kokoisista ja tätä isommista kivistä. Kivikerran paksuus on enimmillään yli 50 cm. Pinta on sammalen ja puolukanvarpujen peitossa, päällä kasvaa joitakin vanhoja kuusia. Kasvillisuus on hävinnyt ja kivet paljastuneet kohdalta, missä rakenteen yli johtaa polku. Rakenne katkeaa entisen kuivatusojan kohdalla ja jatkuu sen pohjoispuolella Pohjoisväylään asti, siitä pohjoiseen. Alue on siellä rakennettua. Etelässä penger jatkuu miltei pellon reunaan asti. Pellon pohjoispuolella ja pellon kohdalla perustus on hävinnyt pellon tai muussa raivauksessa. Perustus jatkuu lounaassa entisen järven kohdalla, tästä muodostettiin oma kohde (kohde no. 1. Tryckareträsk). Järven yli johti tie ainakin jo 1800-luvun alkuvuosikymmeninä.
Paikallisen tiedon mukaan alueelle on ollut 1900-luvun puolivälissä suunnitelmissa rakentaa tie Rödsön suunnalta kaupungin keskustaan päin. Kiviperustus on mitä ilmeisemmin jäänne tästä tiehankkeesta. Noin 25 metrin etäisyydellä lounais-länsipuolella on kivistä ja irtonaisesta maasta koostuvanoin 70 m pitkä ja 2-3 m leveä ja enimmillään vajaa metri korkea valli voi myös liittyä tiehankkeeseen (ks. kohde 3. Tryckareträsk

Tryckareträsk 3 (Kivirakenteet)
Moderni; Kiviaita sijaitsee Hakalahdessa lasketun Tryckareträsketin itärannalla
matalan rinteen reunalla. Puusto on kuusimetsää. Itäpuolella on pelto.
Kysymyksessä on noin 35 m pitkä, noin 2-3 m leveä ja enimmillään 0,5 m korkea peltoaita. Pinta on sammalen peitossa.
Edellisen itäpuolella on kivistä ja irtonaisesta maasta koostuva n. 70 m pitkä, n. 2-3 m leveä ja enimmillään vajaa metri korkea valli, ilmeisemmin raivausvalli. Se voi liittyä noin 25 metrin etäisyydellä koillis- ja itäpuolella sijaitsevaan tien perustukseen, joka on jäänne 1900-luvun puolivälin tien rakentamishankkeesta, joka jäi kesken (ks. kohde no. 2 Tryckareträsk 2).

Jansson (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kiviaita sijaitsee Hakalahdessa lasketun Tryckareträsketin itärannalla Janssonin tilakeskuksen koillispuolella. Puusto on varttunutta kuusimetsää.
Kysymyksessä on noin 80 m pitkä, n. 2-2,5 m leveä ja enimmillään n. 0,5 m korkea peltoaita. Pinta on varpukasvillisuuden ja sammalen peitossa. Aita liittyy mitä ilmeisemmin Janssonin tilan entisiin peltoihin.

Runtujärvi Kallevainio 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Runtujärven Kallevainion alueella sijaitsee useita mittakaavaltaan suuria ja maisemassa selkeästi erottuvia kiviaitoja.
-kiviaitojen dokumentointia ja kartoitustyötä jatketaan keväällä 2018 -

Runtujärvi Kallevainio 2 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Mittakaavaltaan suuri (lev. 4-5 m) ja maisemassa selkeästi erottuva kiviaita.
-kiviatojen dokumentoistai ja kartoitusa jatketaan keväällä 2018 -

Runtujärvi Kallevainio 3 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Mittakaavaltaan kookas ja näyttävä kiviaita sijaitsee pellon reunalla. Kiviaidassa on "katkos" ladon kohdalla.
-kiviaitojen dokumentointi aja kartoitusta jatketaan keväällä 2018 -

Ykspihlaja Sahaniemi 1 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolassa Ykspihlajan eteläosassa Potti -lahdelle johtavan kanavan länsipuolella rantavedessä.
Veden pohjassa on viistokaikuluotaamalla havaittu järeätekoinen ristikkomainen rakenne noin 20 metrin etäisyydellä nykyisestä rantaviivasta. Rakenne koostuu pääasiassa puupalkeista, mutta myös metallisia osia kuuluu kokonaisuuteen. Tukevimmat puut ovat kaakko-luode -suunnassa ja niihin nähden poikittain on pienempää puupalkistoa. Rakenteen kaakkoispääty on peittynyt sekalaisten lauta- ja rimakasojen alle. Ympäristössä on laajalla alueella hajanaista puujätettä.
Kohteen paikansi 2017 Kokkolan K.H.Renlundin museon johtama työryhmä. Vanhat kuvat ja kartat kertovat, että paikalla on ollut alueella toimineen sahan vanha hinaajatelakka. Alueella on harjoitettu sahatoimintaa 1800-luvulta saakka. Sahalla on ollut useita omistajia ajan mittaan. Saha on palanut useita kertoja, mm. vuonna 1905. Tuon palon jälkeen toiminta oli pysähdyksissä, kunnes Yhtyneet Sahat Oy syntyi. Sen toiminta jatkui vuoteen 1945 asti. Saha rakennuksineen tuhoutui tulipalossa 1966 ja ranta- ja vesialueille jäi vain suuri määrä parkkilastua muistoksi sahatoiminnasta.
Yhtyneet Sahat Oy:llä oli parhaimmillaan kuusi omaa hinaajaa ja niitä ylläpidettiin omalla telakka-alueella Pottiin johtavan kanaalin suulla sen länsipuolella. 1990-luvulla Potin alue ruopattiin pienvenesatamaksi ja samalla Sahaniemen tuntumasta hävitettiin myös yksi sinne jäänyt vanha proomu. Ennen ruoppausta rantapenkassa oli näkyvissä puurimoja paksuna kerroksena sahatoiminnan jäljiltä.

Ykspihlaja Sahaniemi 2 (Teollisuuskohteet)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Ykspihjalan eteläosassa Potti -lahdesta länteen Sahaniemen etelärannalla.
Matalassa vedessä oleva metallisista kiskoista ja puusta koostuva rakenne, jonka pituus on noin 30 metriä ja leveys noin 7 metriä. Rakenne on osittain näkyvissä myös pinnalle. Se alkaa rantavedestä ja jatkuu syvemmälle veteen yli kahden metrin syvyyteen. Metalliset kiskot on tuettu alta päin järeillä puurakenteilla, jotka on perustettu luonnonkivistä ladotulla vallilla.

Palma Stormallot (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Palmassa, Rantatien pohjoispuolella kuusimetsää kasvavan mäen länsirinteessä. Paikalla on isomman kiven kylkeen rakennettu kiviröykkiö. Sammaloituneen röykkiön koko on noin 3 x 2 m. Tarkastuksen perusteella rakennelman iästä tai käyttötarkoituksesta ei ole varmuutta.

Kanala Kukkola (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikalla sijaitsee isoista kivistä tehty/ladottu kivirakenne, jonka pituus on n.14 m ja leveys vaihtelee 1,5-2,2 m, korkeus noin 0,50-60 cm.

Alajoki (1000035162) (Teollisuuskohteet)
Moderni; Alajoen Myllysaaressa sijaitsee pienen voimalaitoksen rakenteita ja pato. Vuoden 1967 peruskartassa on merkitty mylly padon yläpuolelle (huom. nimi Myllysaari).
Hiltunen 2021: Kohde tarkastettiin vuoden 2021 inventoinnin yhteydessä. Paikalla on punainen myllyrakennus. Myllyn itäpuolella joki haaroittuu kahdeksi haaraksi, jossa molemmissa on padot. Padot eivät vaikuta kovinkaan vanhoilta. Mylly on nykyisin samalla paikalla kuin vuoden 1967 peruskartalla. Itäisempi pato on merkattu vuoden 1967 karttaan, mutta läntisempi, lähempänä myllyä olevaa patoa ei. Myllyä lähempänä oleva pato on siis ilmeisesti rakennettu vasta vuoden 1967 jälkeen. Paikalla ei ole myllyä tai muitakaan rakennuksia vuoden 1847 pitäjäkartalla.

Murhatanhua (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee kivi, ns. Murhakivi, jossa on vuosiluku 1876.

Tammiainen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylänpaikka/talo tontti

Välikangas 3 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Rajamerkki (nykysellä rajalla) koostuu 9 linjakivestä. Kivirivin kokonaispituus noin 14 m.

Hautasalmi (Asuinpaikat)
Moderni; Paikalla on kämpän perustuksen osia, joista on säilynyt vain yksi nurkka. Perustus on tehty lohkokivistä, lounaisnurkan korkeus on noin 40 cm. Kohde sijaitsee laajan nevan reunalla moreeniharjanteen alarinteellä. Lähiympäristö on avohakattu ja muokattu. Kämppä on merkitty vuoden 1967 peruskartalle ja kämpän luoteispuolella on ollut iso talli.

Puntushagen (Kivirakenteet)
Historiallinen; Borgintien ja Puntushagenin välissä sijaitseva noin 80 m pitkä ja enimmillään n. 1,5 leveä ja n. 70 cm korkea peltoaita, joka muodostuu eri kokoisista kivistä, sijaltaan olevista, kivien pinnalla kasvaa varpukasvillisuutta ja paksusti sammalta. osin kasvillisuuden peittämän kiviaidan rakenne ei ole kompakti. Vanhimmille kartoille paikalle ei voi varmuudella sijoittaa peltoa, myöskään vanhimmille peruskartoille kohdalle ei ole merkitty peltoa.
Inventoinnissa arvioidaan aidan rakenteen viittaavan suhteellisen nuorene ajoitukseen, ehkä 1900-luvun puolella.

Puntus (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rödsöntien ja Puntuksentien risteyksen itäpuolella (pellon länsi reunalla) sijaitsee noin 20 m pitkä, enimmillään n. 1,5 leveä ja lähes metrin korkea pohjois-eteläsuuntainen peltoaita. Aita on huolellisesti ladottu eri kokoisista kivistä.
Vuoden 2022 tarkastuksessa havaittiin rakenteeltaan samankaltainen peltoaita edellisestä peltoaidasta noin 40 metriä kaakkoon. Aidan pituus on noin 80 m ja se on lähes itä-länsi suuntainen (kts. alakohde).

Sammallahti (1000037556) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Alueella sijaitsee kiviperustuksia/rakennusjäännöksiä, joiden tarkkaa ajoitusta ja funktiota ei tiedetä.

Piispanmäki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kivikaita sijaitsee Piispanmäellä välittömästi Pohjoisen ohikukutien eteläpuolella ja Ouluntien länsipuolella, risteysalueen läheisyydessä. Kivikaidan ympäristö on vanhaa peltoa, jossa kasvaa nykyään tiheää puustoa ja vesaikkoa. Kiviaita luode-kaakko suuntainen, pituudeltaan noin 45 metriä ja leveydeltään noin 3-4 metriä. Kiviaita on ollut alunperin luultavasti pitempi, mutta sen luoteispää on todennäköisesti tuhoutunut pohjoisväylää rakennettaessa. Muuten kiviaita on suhteellisen hyvin säilynyt.
Kiviaidasta noin 160 metriä länteen pellon reunassa sijaitsee toinen kiviaita, joka on osittain tuhoutunut ja peittynyt ojankaivuussa. Kts. alakohde.

Topparbacken 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 350 metriä Jyväskyläntien no 13 länsipuolella Topparbackenin itärinteellä pellon reunassa. Kiviaidan pituus on noin 40 metriä ja leveys 2-3 metriä. Suunta lounas-koillinen. Topparbacken on pohjois-eteläsuuntainen ja noin kilometrin pituinen moreenimäki. Mäen rinteet laskevat paikoin jyrkästi. alue on kivistä ja siirtolohkareita esiintyy paljon. Pellot on merkitty jo isojakokarttaan ja ovat osittain edelleen viljelykäytössä. Alueella on VT 13 varren teollisuusalueen vaiheen 1 asekaavaprosessi käynnissä.

Topparbacken 4 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 200 metriä Jyväskyläntien no 13 länsipuolella Topparbackenin itärinteellä pellon ja kärrytien välissä, tiensuuntaisesti. Kiviaidan pituus on noin 150 metriä, leveys noin 3-4 metriä ja korkeus enimmillään yli metrin. Suunta luode-kaakko. Kiviaidassa on paikoin aukkoja. Kiviaidan eteläpuolella pellolla on toinenkin kiviaita, mikä on rakenteeltaa paikoin epäselvä. Se on osittain peittynyt ja tuhoutunut myöhemmässä maankäytössä. (kts. alakohde).
Topparbacken on pohjois-eteläsuuntainen ja noin kilometrin pituinen moreenimäki. Mäen rinteet laskevat paikoin jyrkästi. Alue on kivistä ja siirtolohkareita esiintyy paljon. Topparbackenin pellot on merkitty jo isojakokarttaan ja ovat osittain edelleen viljelykäytössä. Alueella on VT 13 varren teollisuusalueen vaiheen 1 asekaavaprosessi käynnissä.

Topparbacken 5 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 250 metriä Jyväskyläntien no 13 länsipuolella Topparbackenin pohjoisrinteellä metsässä, n. 30m omakotitalon länsipuolella. Kiviaidan pituus on noin 30 metriä ja leveys 2-3 metriä. Suunta pohjois-etelä. Kohteesta noin 300 metriä luoteeseen sijaitsee kohde 1000010021 Ratomossen, jossa on 1700-luvulla perustetun sotilastorpan jäänteitä.
Topparbacken on pohjois-eteläsuuntainen ja noin kilometrin pituinen moreenimäki. Mäen rinteet laskevat paikoin jyrkästi. Alue on kivistä ja siirtolohkareita esiintyy paljon. Kohteesta noin 200 metriä kaakkoon sijaitsevat pellot on merkitty jo isojakokarttaan ja ovat osittain edelleen viljelykäytössä. Alueella on VT 13 varren teollisuusalueen vaiheen 1 asekaavaprosessi käynnissä.

Hakalahden koulu (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaita sijaitsee Hakalahden koulun eteläpuolella, koulun ja Antti Chydeniuksen kadun välissä Janssonin pellon reunassa. Kiviaita on noin 45 metriä pitkä, 4-5 metriä leveä ja luode-kaakko suuntainen. Kiviaita on paikoin huonosti säilynyt. Varsinkin sen kaakkoista tienpuolista osaa on paikoitellen kaiveltu ja peitetty maalla, kivillä ja roskilla. Luoteispäädyssä aidan päälle on rakennettu puinen lava.

Hokkaranta (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee asutusalueella Lestijoen pelto- ja rantamaisemassa joen länsirannalla. Paikalla on noin 4x4 metrin läpimittainen kivistä ladottu rakennuksen perustus. Kyseessä on tiettävästi vanhan sotilastorpan jäänteet. Perustus sijaitsee pellonreunassa omakotitalon läheisyydessä naapuritontilla. Tontilla on asuttu vielä 1960-luvun alussa.

Vionoja 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaita sijaitsee Taide Vionojan museoalueella. Se on pohjois-eteläsuuntainen ja noin 80 metriä pitkä ja noin 4 metriä leveä. Kaapelikaivantotyöt ovat tuhonneet kiviaitaa yhdestä kohtaa, mutta muuten se on hyvin säilynyt.

Karjalankoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Karjalankosken pohjoispäässä Kilosaaren kohdalla on itärannan soistuneelle tasanteelle kaivettu 120 metriä pitkä uittoränni. Sen leveys on keksimäärin 2metriä ja syvyys 1,5 metriä maanpinnasta. Pohjoisosassa rännissä on joninverran lautatavaraa rännin seinämästä. Uitto joessa alkoi 1800-luvun loppupuolella ja oli huipussaan 1930-luvulla, mutta väheni huomattavasti sodan myötä.

Heikkilänkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Heikkilänkoskella on nykyään toiminnassa oleva teollisuuslaitos, Laasasen mylly, joka on perustettu vuonna 2005. Vanhempi myllyrakennus on kunnostettu. Paikalla on ollut myllyjä yli 150 vuotta, vanhin tieto on vuoden 1847 pitäjänkartalle merkitty Heikkilän mylly. Sen rakenteet ovat varmasti tuhoutuneet. Vuoden 1853 peruskartalle on merkitty mylly, joka on ollut olemassa ilmeisesti jo uittotoiminnan aikana. Osa myllyn rännistä on uudemman rännin perustana. Samalle kartalle on merkitty padon pohjoispuolelle kaksi kivisuistetta, jotka olivat rännin suojana. Itäinen suiste on nykyisen rännin osana (muokattu).

Pirttikoski (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Jylhänjärven ja Alimmaisen Pirttijärven välissä Pirttikoskentien eteläpuolella. Kohteesta n. 200 m luoteeseen kulkee järvien välinen lasku-uoma. Kyseessä on kellarirakenne. Koko rakenteen läpimitta on n. 10x6 m. Itse kellarikuopan leveys on n. 1-1,5 m ja pituus n. 6 m. Rakennelma on itä-länsisuuntainen. Rakenteen länsipäätyyn on kotiseutuyhdistys pystyttänyt kyltin, jossa lukee "Hämäläisten kalakellari. Rauhoitettu". Tämä hämäläisten kalakellari mainitaan Samuli Paulaharjun kirjassa "Suomenselän vieriltä" vuodelta 1930. Kirjassa on myös kuva kellarista. Kellari on rakennettu maaston muotoja hyväksi käyttäen. Sen toinen pitkäseinä on kallioseinämää ja toinen on ladottu kivistä. Kellari oli käytössä aina 1960-luvulle asti, jolloin sen katto romahti.

Kellokoski 3 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Perhonjoesta noin 50 m lounaaseen tasaisella sorakankaalla sijaitsee pieni maakellari, jonka yläreuna on kivistä ladottu, ulkomitat ovat noin 2,5 x 2 m, kellarikuopan syvyys on 0,7 m. Luoteispuolella on kulkkuaukko.

Kellokoski 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kellokosken kohdalla, joen pohjoisrannan tuntumassa on 22 m pitkä ja 2- 4 m leveä kivisuiste. Suistetta ei ole merkitty vuoden 1967 peruskarttaan eikä vanhempaan karttaan. On epäselvää, liittyykö se uittoon vai myllynpaikkaan.

Kokkonevan taistelupaikka (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Kokkonevan taistelu käytiin Suomen sodan (1808 – 1809) aikana tällä paikalla 11.7.1808. Vastakkain olivat Ruotsi-Suomen suomalaisjoukot ja venäläiset, jotka pyrkivät pitämään hallussaan nykyisen valtatien 13 huoltotienä joukoilleen Kokkolassa. Kesällä 1808 sotajoukkoja kulki alueella edestakaisin. Suomalaisjoukot majuri, myöh. everstiluutnantti, Otto von Fieandtin johdolla olivat vallanneet kesäkuussa venäläisten muonavaraston Perhon kirkonkylällä. Taisteluja käytiin välillä myös Lintulahdella, mutta suomalaisjoukot vetäytyivät Kokonsaareen Kokkonevan yli kirkolta päin tultaessa. Heinäkuun 9. päivänä venäläisjoukot karkottivat suomalaisten etuvartion Möttösessä. Suomalaisjoukkoja (noin 1100 miestä) vastassa oli kolminkertainen venäläisarmeija, jota johti kenraalimajuri I. F. Jankovits. Venäläisten asemat olivat peltoaukean kirkonkylän puoleisella Huhtakankaalla ja everstiluutnantti Otto von Fieandt komensi joukkojaan isolta kiveltä peltoaukean (Kokkonevan) itäiseltä laidalta. Vaikeakulkuisessa vetelässä suossa joukkojen oli hankala edetä. Joen puolella taisteluja käytiin jopa pistinetäisyydellä. Vihollinen aikoi saartaa suomalaisjoukot metsien kautta ja lopulta Fieandt havaitsi, ettei pystyisi torjumaan saartoyritystä ampumavarojen puutteen takia. Suomalaisjoukot joutuivat jättämään asemansa ja vetäytymään valtatie 13:a pitkin aina Sillanpäähän ja Tunkkarille asti.
Kokkonevan taistelussa menetettiin toista sataa miestä, mutta venäläisten tappiot olivat kaksi kertaa suuremmat. Taistelussa menetti henkensä myös Rautalammin komppanian luutnantti Bror Schöneman v. 1808. Luutnantti Schöneman (1781 – 1808) haudattiin kaatumispaikalleen. Schöneman oli viitasaarelaissyntyinen Rautalammin komppanian varusmestari. Paikka on saanut nimensä "Schönemanin hauta" kaatuneen sotilaan haudalle pystytetystä puurististä, joka v. 1881 muutettiin rautaristiksi.
Ruotsin sota-arkiston karttaan (sivulla 35, kartta 11) merkityistä asemapaikoista ei ole enää jälkiä maastossa. Kohteen rajaus perustuu karttaan 11, rajaus ei ole ehdotus suojavyöhykkeeksi, vain informatiivinen tapahtumapaikan rajaus.

Fieandtin kivi (Taide)
Moderni; Muistokivi/muistomerkki sijaitsee omakotitalon pihamaalla Vt 13:sta noin 170 m pohjoiseen. Noin 1,5 m kokoiseen kivilohkareen kylkeen on kiinnitetty vuonna 1984 Perhon kotiseutuyhdistyksen toimesta metallilaatta, jossa on teksti "Kokonevan taistelut 1808" ja lyhyt tarina Fieandtista.

Pannula 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; 1800-luvulla perustetun Pannulan talon perustukset sijaitsevat pienen törmän yläpuolella 240 m Perhonjoesta lounaaseen ja nykyisestä Pannulan talosta 440 m länsiluoteeseen. Maastossa näkyy talon kiviperustukset, mitat n. 18 x 7 m ja sen keskellä oleva uunin jäännös, jonka mitat on noin 3 x 3 x 0,8 m. Näkyvissä on eri kokoisia suorakulmaisia lohkokiviä, mutta tiiltä ei havaittu. Talosta 50 m länsilounaaseen on ison navetan kivijalka, jonka ulkomitat ovat 15 x 10 m, kivijalan korkeus on noin 0,8 m. Navetan kaakkoispuolella on pienempiä kuoppia ja mahdollisesti pienen rakennuksen perustuksen osia.

Pirttikoski (1000040084) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Nykyisen paikallistien sillan kohdalla on ollut mylly (merkitty vuoden 1967 peruskartalle), josta on säilynyt myllyn betonirakenteita ja perustuksen osat (26-2), mitat ainakin 9 x 6 m, korkeampi betonirakenne liittyy ilmeisesti myllyn koneistoon; myllyränni (26-1), pituus noin 12 m ja sillan pohjoispuolella sääntelypadon betoniosat, padon pituus joen poikittaissuunnassa oli noin 8 m.
Myllyn tarkat toimintavuodet eivät selvinneet ja sitä ei ole merkitty 1840-luvun pitäjänkartalle.

Möttösen mylly (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jylhä-Möttösen paikallistien sillan länsipuolella sijaitsee Möttösen myllyn jäänteitä noin 60 m:n matkalla: yläränni, sääntelypato ja rakennuksen perustus sekä myllyn perustus ja alapato. Rakenteiden mittoja ei tarkasti selvitetty inventoinnissa, koska osa on joessa ja osa myös tiheän puuston peittämiä.
Myllyn toimintavuodet eivät selvinneet - myllyä ei ole kuitenkaan merkitty 1840-luvun pitäjänkartalle eikä vuoden 1967 peruskartalle. Ilmeisemmin se on kuitenkin vanhempi kuin Möttösen saha, joka on merkitty vuoden 1967 peruskartalle.

Möttösen saha (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Perhonlammen itäpuolella, Koskelan taloon johtavan paikallistien sillan länsipuolella on Möttösen sahan jäänteet noin 100 m:n matkalla: 60 m pitkä betoniränni, sahan koneistotila, sääntelypato ja voimalaitoksen perustus ja alapato. Varsinainen saha, varastotilat, ym. rakennukset ovat sijainneet tasanteella joen eteläpuolella. Sahan palon (vuosi ?) jälkeen rakennukset purettiin ja alue tasoitettiin.
Mylly on merkitty vuoden 1967 peruskartalle.

Paajala 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tasaisella hiekkakankaalla kohteesta Paajala 1 tervahauta noin 50 m itäkoilliseen sijaitsee suorakulmainen kellarin perustus, jonka mitat on noin 4,5 x 3 m ja syvyys > 0,6 m. Luonnonkivistä tehty seinävalli erottuu hyvin. Alue on avohakattu.

Kiviahonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Korkealla kankaalla Kiviahon talosta noin 200 m kaakkoon on syvä kellarikuoppa, jonka mitat on n. 5 x 3 m, syvyys n. 2 m. Länsipäädystä johtaa käynti kellariin. Seinämässä on lahonnut hirsikehikko havaittavissa. Takaseinään kiinnitetyn muovikalvon suikaleet viittaavat siihen, että kellaria on käytetty lähihistoriaan saakka. Kellarin päällä kasvaa varttunut kuusi, joka viitanee siihen, että kellarin ikä voisi olla yli 50 vuotta.

Valvatinjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Jokirantamaisemaa kahden kankaan välissä. Tuorekangas, vanhaa puustoa, rehevä aluskasvillisuus.
Kaivettu kuivatusuoma (liittyy Iso-Valvatin järvenlaskuun 1927-30).
Jokikankaan kohdalla, missä joki kulkee kahden kankaan välissä, on rakennettu n. 8 m
pitkä kylmämuurattu ränni; korkeus n. 1,5 m (vedenpinnasta 0,8 m) ja leveys vedenpinnan
kohdalla 1 m ja yläreunassa 1,3 m. Uoma on luoteeseen suuntaan vielä n. 20 m vuorattu
isoilla kivillä. Kohde rajautuu linjamaisesti näkyvien rakenteiden mukaisesti.
Kyse on todennäköisesti myllyrännistä, on epäselvä, onko mylly koskaan sinne rakennettu,
siihen viittaavia jäänteitä ei havaittu.

Valvatinjoki 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Jokirantamaisemaa kahden kankaan välissä. Tuorekangas, vanhaa puustoa, rehevä aluskasvillisuus.
Joentörmän yläpuolella n. 6 m joen rannasta on 25 cm paksu kelottunut mänty. Joen
puolella on 1,3 m korkeudella tehty 25 x 10 cm kokoinen pilkka, johon on veistetty kolme
viistoa viivaa. Puu on kasvanut pilkan tekemisen jälkeen vielä n. 5 cm.

Valvatinjoki 3 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Laajalla suoalueella ja kahden kankaan välissä oleva jokirantamaisema.
Iso-Valvatin järven laskua varten syvennettiin ja oikaistiin vuosina 1927-30 järven
laskupuro, joka alkaa järven kaakkoisosasta ja kulkee kaakkoon Polvilammelle asti.
Laskukanava on 2,8 km pitkä ja 2-3 m leveä. Se on suurimmaksi osaksi kaivettu suon läpi,
Jokikankaan kohdalla kanava kulkee kahden kankaan välissä, siihen kohtaan on myös
rakennettu myllyränni (Kohde Valvatinjoki 1, KM1000040108). Kaivettu osuus loppuu n.
150 m Jokikankaasta kaakkoon.

Valvatinkangas 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä laaja tasainen kangas Iso-Valvatin järvestä n. 600 m kaakkoon.
Kuivahko kangas, erirakenteista metsää, vanhaa pihapiiriä.
Kohde sijaitsee Valvatin autiotuvasta (kohde reiska nro 391) 70 m itäkaakkoon pihapiirin
eteläreunalla. Paikalla on kämpän jäännökset, maaperustus (mitat 6 x 5 m) jonka päällä ja
itäseinän ulkopuolella on maatuneita hirsiä. Länsiseinällä on sortuneen uunin/kiukaan
jäänteet mitat 2 x 1,9 m, korkeus 0,6 m. Tulisijan reunalla on 20-40 cm kokoisia
luonnonkiviä, keskiosan päällä palaneita kiviä, sen eteläpuolella on seinässä noin metri
leveä aukko. Sisätilassa ja lähiympäristössä kasvaa isoja haapoja ja koivuja. Rakenteet ovat
sammalen peitossa.
Arvion mukaan kämppä on hylätty korkeintaan 60-80 vuotta sitten. Raunioiden sijainti
nykyisen metsävartijatilan lähellä herättää kysymyksen, olisiko rakennus ollut sen edeltäjä.

Jängänjärvi 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Rehevähkö korkea kangas Jängänjärven luoteispään koillispuolella, jyrkät alarinteet, tuore kangas, piha-aluetta, eri-rakenteinen metsä.
Alueella on kolmen rakennuksen jäännöstä, useita raivausröykkiötä, kellarikuoppa,
veneenvetopaikka sekä pieni tervahauta (Jängänjärvi 2, KM1000040113).
Asuinrakennuksen betoniperustus sijaitsee mäen korkeimmalla kohdalla, mitat noin 6 x 5
m, rakenteet olivat inventointihetkellä korkean tiheän aluskasvillisuuden peittämiä,
tarkempia havaintoja ei tehty. Rakennuksen kaakkoispuolella on umpeen kasvanut
polku/ajotie rannalla, polun eteläpuolella mäen laella on kolme pitkulaista
raivausröykkiötä, mitat 4-5 m x 1,5 - 2,5 m, korkeus 0,6-0,8 m.
Rakennuksesta n. 70 m lounaaseen on kellarikuoppa, mitat 3,5 x 2,5 m, syvyys 1,5 m.
Rakennuksesta n. 100 lounaaseen rannan tuntumassa olevalla tasanteella on saunan (?)
betoniperustus, mitat 4,5 x 4 m, sen itänurkassa kiukaan jänteet, mitat n. 1,8 x 1,5 m,
korkeus 0,6 m.
Vuoden 2012 inventoinnissa löydetyn 3. rakennuksen jäännöksen ja venevetopaikan
kohdalla oli niin tiheä aluskasvillisuus, että saatu selviä havaintoja. Kaikki rakenteet olivat
nuoren lehtipuuston ja tiheän aluskasvillisuuden peittämiä.
Pitäjäkartassa 1800-luvun lopulta talo ei ole merkitty, tämän perusteella se
on nuoremmalta ajalta.

Pikku-Syrjä 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Korkea jyrkkärinteinen kivinen mäki Pikku-Syrjä lammen kaakkoispuolella,
uudistuskypsää metsikköä, rannan lähellä vanhaa puustoa.
Noin 10 m rannasta on kelottunut n. 20 cm paksu mänty, jossa on 1,3 m korkeudella pieni
pilkka ja kruunuleima. Puu on kasvanut leimauksen jälkeen vielä n. 2 cm.

Pirttikangas (1000040115) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä matala kangas Syrjänjoen lounaispuolella, ilmeisesti vanha viljelyalue/kaskialue. Alueelle on istutettu mäntyjä; nuorta kasvatusmetsikköä, aluskasvillisuus pääosin heinää.
Kankaan korkeimmassa kohdassa on pienen rakennuksen jäännös, mitat ainakin 5 x 5 m,
alkuperäinen koko ei pystytty määrittämään. Rakenteen kaakkois- ja itäreunalla on matalan
maavalli, mahdollisesti perustuksen jäänteet; keskiosassa on epämääräinen kasa osittain
palaneita kiviä, ei ole selvinnyt, mikä tyyppinen tulisija se on alun perin ollut. Länsilaidalla
on pitkulainen kuoppa /oja, pituus 4,2 m, leveys 0,8 m ja syvyys 0,4 - 0,5 m. Rakenteesta
40 m etelään on pieni epämääräinen kuoppa. Ympäristö näyttää raivatulta viljelyalueelta,
koko noin 0,3 ha.

Kontunen 1 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Jyrkkärinteisen Salmelanharjun luoteispää Kontusen rannalla, rinteillä
kuivaa mäntykangasta, rantavyöhykkeellä rehevää järvenrantakasvillisuutta. Rinteillä ja
rannassa kasvaa vanhoja mäntyjä.
Aivan rannassa olevaan vanhaan mäntyyn on n. metrin korkeudella lyöty viistosti litteä
tappi, leveys 4 cm ja paksuus 1,5 cm. Tapin pituus puun ulkopuolella on 12 cm.

Kontunen 2 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Jyrkkärinteisen Salmelanharjun luoteispää Kontusen rannalla, rinteillä
kuivaa mäntykangasta, rantavyöhykkeellä rehevää järvenrantakasvillisuutta. Rinteillä ja
rannassa kasvaa vanhoja mäntyjä.
Noin 15 m rannasta sijaitsevaan paksuun männyn kaarnaan on veistetty 1,5 m korkeudella
kirjaimet H.K.; jälki näyttää vanhalta, ikäarviota ei tehty.

Sammakkokangas 5 (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Pitkä etelä-pohjois-suuntainen ja pohjoisempana kaakko-luode-suuntainen soraharjanne, kuiva mäntykangas, taimikkoa, jossa kasvaa yksittäisiä isoja mäntyjä.
Noin viisi metriä metsäautotieltä länteen on kookas vanha mänty, johon on 1,4 m
korkeudella tehty kaksi pilkkaa vastakkaisilla puolilla harjanteen suunnassa. Niiden koko
on 25 x 10 cm ja 20 x 10 cm. Puu on kasvanut pilkkojen tekemisen jälkeen vielä 6 cm.
Todennäköisesti vanhan reitin pilkkapuu, perimätiedon mukaan (tiedonanto Juha Sahlgren)
harjanteella on kulkenut polku Jängän kylästä Kuusjärven kylään.

Neljäslampi 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä pieni kuivahko mäntykangas Neljäslammen itäpuolella, nuorta
kasvatusmetsikköä.
Kohde sijaitsee kankaan laella 120 m lammesta itään. Paikalla on rakennuksen
maaperustus, mitat > 9 x 6 m, suunta etelä-pohjoinen. Sisätilassa on kaksi tiiliuunin/-
tulisijan jäännöstä: keskiosassa, mitat n. 2 x 2 m, korkeus 0,7 m, ja eteläpäässä, mitat 1,8 x
1,5 m, korkeus 0,5 m. Niiden välissä on pieni kuoppa. Rakenteet ovat aluskasvillisuuden
peitossa. Sisätilassa kasvaa nuoria lehtipuita. Rakenteen pohjoispää on ajouran vaurioima.

Tynnyrisalo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Laaja supra-akvaattinen harjanne Ahvenlammen itäpuolella, kuivahko mäntykangas,
lähempänä rantaa tuoreehko kangas; uudistuskypsää metsikköä.
Kankaan loivalla länsirinteellä lammen soistuneelta rantavyöhykkeeltä n. 80 m itään on
kämpän kiviperustus. Suunta kaakko-luode, mitat 11 x 7 m. Kivijalan leveys on 0,5 m ja
korkeus 0,4 m. Etelänurkassa on tulisijan jäänteet, mitat 2,8 x 1,2 m, korkeus 0,6 m.
Kivijalan kaakkoispuolella on kuoppa, mitat n. 2 x 2 m ja syvyys 0,5 m. Rakenteen päällä
kasvaa eri-ikäisiä lehti- ja havupuita.
Kyseessä on savottakämpän jäännös

Ahvenlampi (1000040176) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä matala kivinen kangas Ahvenlammen länsipuolella. Erirakenteinen
metsä, rantavyöhykkeellä vanhaa sekametsää. Kankaalla paikoitellen varttunutta
kasvatusmetsää, paikoitellen aukea ja taimikkoa.
Kämpän kivi-/betoniperustus sijaitsi nykyisen metsätien kääntöalueella, se tuhoutui
kokonaan; perustuksen jäänteet ovat koneella puskettu sen reunoilla. Alueelta 20 m
koilliseen on aluskasvillisuuden peittämä tiilikasa, josta havaittiin myös palaneita kiviä ja
nokimaata, paikalla oli ilmeisesti kämpän sauna.
Kyseessä on savottakämpän jäännös

Männikköaho (Kulkuväylät)
Historiallinen; Ympäristö: Eteläkaakko-pohjoisluode-suuntainen tasainen soraharjanne, nuorta kasvatusmetsikköä.
Metsätien linjauksella on 650 m pitkä kiitorata, jonka leveys oli 11 m, pohjoispäässä on
kääntöalue. Kiintoradan keskellä on kunnostettu ja korotettu metsätie, reunat ovat jo
kasvaneet umpeen.

Hakokangas (1000040191) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä kuivahko kivinen kangas, nuorta kasvatusmetsikköä.
Kankaan koillislaidalla tasaisella soistuneella alueella on neliönmuotoinen kivipaasi, mitat
1,6 x 1,6 m ja korkeus 0,3 m. Sen päällä on hieman kallistunut n. 30 cm korkea pystykivi.
Kivessä ei havaittu numeroa. Rakenne on suurimmaksi osaksi sammalen peittämä. Vuoden 1934 metsätalouskartalla on ko. kohdassa valtionmaan ja Salamanjärven kylän rajalla
taitekohta. Kyseessä on todennäköisesti Isonjaon aikainen Salamanjärven kylän rajamerkki.
Alue on nykyään kokonaan valtionmaata.

Valvatti autiotupa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Ympäristö: Soiden ympäröimä laaja tasainen kangas Iso-Valvatti järvestä n. 600 m kaakkoon.
Kuivahko kangas, erirakenteista metsää, vanhaa pihapiiriä.
Pihapiirin länsireunassa on kunnostettu metsävartijantila, sitä 40 m koilliseen pihan
pohjoisreunalla sauna ja puuliiteri. Päärakennuksesta 60 m itään vaellusreitin vieressä on
kaivo ja opastaulu. Toukokuussa 2013 piha oli tiheän koiranputkikasvuston peittämä.
Saunarakennuksesta n. 29 m itään lähellä vaellusreittiä on kiukaan/uunin jänteet, mitat 2,1
x 1,9 m, korkeus 0,7 m. Rakenne on aluskasvillisuuden peittämä, joitakin kiviä ja
tiilenpalasia on näkyvillä. Se ei vaikuttaa jätekasalta, paikalla oli todennäköisesti joskus
rakennus. Vieressä kasvaa isoja haapoja ja koivuja.

Hagaholmintie (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikalla sijaitsee noin 30 metriä pitkä ladottu kiviaita. Kohde sijaitsee metsämaan ja Hagaholmintien välissä. Aidan korkeus on noin 70cm ja leveyttä sillä on noin metri. Aita on huolellisesti ladottu vaihtelevan kokoisista luonnonkivistä. Rakenne on voimakkaasti jäkälöitynyt ja sammaloitunut, ja sen läpi kasvaa nuorehkoja lehtipuita. Aidan välittömässä läheisyydessä kasvaa/on kasvanut erittäin jykeviä vanhoja mäntyjä. Aidan ajoitusta ei tarkkaan tiedetä, mutta ulkoasun perusteella kyseessä on huomattavan vanha rakenne, joka liittynee viereisen historiallisen Hagan kylätontin (Nyström 2 mj rek 1000028304) historiaan.

Mosalan mylly (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on betonisia myllypadon osia sekä luonnonkivistä kasatun myllyn/patorakenteen jäänteitä. Myllypadon ja muiden myllyrakenteiden jäänteet sijoittuvat osin omakotitalon piha-alueelle. Osa rakenteista on selvästi nykyaikaisia, osa sellaisia, joiden ajoitusta on vaikea arvioida. Mosalan kosken nimi on ollut aikaisemmin Kentalan koski. Kaustisen vanhimpia taloja on ollut Kentalan talo. Talon myllystä on maininta vuodelta 1586. Kyseinen myllypaikka voi ajoittua 1500-luvun lopulle ja olla lähteissä mainittu Kentalan mylly. Pitäjäkartalla mylly sijaitsee Geddala nimisen talon lähistöllä. Samalla pitäjäkartalla on kyseisen kohdan lähistölle merkattu muitakin myllyjä, näiden kohdalla maastossa ei kuitenkaan havaittu mitään mylly/patorakenteiden jäänteitä.

Käräjäluoto 3 (Taide)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan Lohtajalla, noin 5 km Ohtakarin kalastajakylästä kaakkoon. Käräjäluodon Rahakallion eteläosaan on kaiverrettu vuosiluku 1898. Kohteen lähistöllä on muitakin kalliohakkauksia 1900-luvulta.
Vuosien saatossa Rahakallion rannasta on löytynyt myös yli 1 000 kuparikolikkoa 1700-luvulta. Kolikoiden on uskottu olleen peräisin alueelle haaksirikkoutuneesta aluksesta, mutta itse hylkyä ei ole löytynyt.

Palokangas 2 (1000041836) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Torpan perusta sijaitsee Kälviä Palokankaalla kivikkoisen mäen koillisrinteessä, Sookerinnevan luoteiskulmassa Hillin ja Kleemolan kylien välissä. Torpan perusta on varsin hyvin säilynyt. Sen läpimitta on noin 5 m ja sen keskellä on kellarikuoppa. Nurkassa on mahdollinen uunirakenne, joka on paksun sammalkerroksen peitossa. Torpan eteläpuolella on noin 10 m pitkä kiviaita (kts. alakohde). Kyseessä on Niemen torppa, joka kuului Vähähyypän tilaan. Torppa on ollut asutettuna 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa.

Itäniemi 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Hiilimiilu sijaitsee Lestijärven Itäniemen lounaisrannalla, järvenrantaa kohti viettävässä rinteessä. Miilun koko läpimitta on noin 10x6 metriä ja kuopan halkaisija on noin 3m. Miilu on varsin hyvin säilynyt ja sen päällä kasvaa harvakseltaan nuorta haapaa ja koivua. Miilun rakentamisajankohtaa ei tiedetä, mutta Aimo Itäniemen mukaan miilu on ollut käytössä vielä sotien jälkeen.

Moderni; Kiviaita sijaitsee Tankarin venesataman eteläpuolella n. 30 m rannasta länteen. Isojen siirtolohkareiden eteläpuolella on n. 10 m pitkä ja enimmillään n. 2 m leveä kiviaita. Silmämääräisesti aita vaikuttaa nuorelta.

Moderni; Tankarin eteläosassa mökkikujan varrella on ainakin 3 verkonkuivatustelineen tukiröykkiötä. Ne ovat kekomaisia ja n. 1 m halkaisijoiltaan. Röykkiö 2 on pääkohde, röykkiöt 1 ja 3 alakohteina

Moderni; Tankarin kivikkoisessa eteläkärjessä on hieman yli metrin läpimitaltaan oleva latomus, jonka tarkoitus ei selvinnyt. Kysymykseen voisi tulla esim. rakennuksen nurkkakiveys.

Tankar 15/Fellmanin ranta (Kulkuväylät)
Moderni; Tankarin länsirannalla on huvilan rannassa vanhan veneenvetouran jäännös. Sitä on muutettu, sen länsisivulla sijaitsee nykyisin laituri ja itäsivulle on rannan raivauksessa ladottu kiviä. Pohja on nurmena, rakenteen koillispää on hävinnyt.

Moderni; Nykyisellä rajalla kummelin etelälaidalla on vanha rajamerkki, johon on kaiverrettu numero 2.

Tankar 17 (Kulkuväylät)
Moderni; Tankarin koillisrannalla nykyisestä venesatamasta pohjoiseen on n. 30x15 metrin kokoinen betonilaituri. Sen länsi- ja eteläpuolisilla rantakallioilla on kolme n. 40 cm halkaisijaltaan olevaa kiinnitysrengasta ja muutamia kiinnitystankoja. Laituriin liittyy eteläpuolelta n. 20 m pitkä ja 5 m leveä betoninen ajoramppi. Ainakin yksi kiinnitysrenkaista on ollut keltaiseksi maalattu, yhden kiinnitystangon kohdalla on kallioon valkoisella maalattu n. 1,5 kokoinen "rasti".
Tien pohja, veneen kiinnitysrenkaat ja rautatankopulttaukset alakohteina 2-6.

Moderni; Tankarin korkeimman alueen tuntumassa, majakkapihan lounaispuolella on n. 4 m läpimitaltaan oleva perustus. Se on tehty kookkaiden maakivien viereen. Perustus koostuu n. 30-100 cm kokoisista kivistä, itäpää on hajonnut. Kyseessä on mahdollisesti savusaunan perusta.

Tankar 19 (Kulkuväylät)
Moderni; Kohde sijaitsee Tankarin kaakkoisrannalla nykyisestä venesatamasta etelään. Huvilan itäpuolella noin 10 m rannasta on hieman yli 10 m pitkä veneenvetoura. Kohde ajoittunee lähihistoriaan.

Tankar 20 (Kultti- ja tarinapaikat)
Moderni; Vuonna 1912 Suomen luotsilaitos venäläistettiin, jonka seurauksena luotseja erosi viroistaan. Entisen luotsiaseman ja nykyisin retkeilyhostellina toimivan rakennuksen sisäänkäynnin luona olevassa kookkaassa kivessä on tähän liittyvä muistotaulu.

Pohjanmaan rantatie (Kulkuväylät)
Historiallinen; Pohjanmaan rantatie on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Pohjanmaan rantatie on yksi Suomen tärkeistä historiallisista tielinjoista. ratsupolusta 1600-luvulla kehittynyt maantie on kulkenut Turusta Tukholmaan Pohjanlahden ympäri. Rantatie on ollut Pohjanmaan tärkein tie ja Lapin läänin alueella pitkään ainoa maantie. Tie oli rakennettu 1660-lukuun mennessä Ouluun asti.
Vuoden 2019 inventointi: Linjaus Pohjois-Pohjanmaalla on selvitetty vuonna 2000 (Aimo Kehusmaa, Pohjanmaan rantatie Pohjois-Pohjanmaalla. Pohjois-Pohjanmaan liitto. Oulun tiepiiri 2000). Kohdealueella linjaus on myös kartoitettu maastossa vuoden 2015 inventoinnissa. Kokkolassa rantatien linjauksesta valtakunnallisesti merkittävänä kulttuuriympäristönä on huomioitu osa, joka kulkee Lohtajan Marinkaisten ja Ala-Viirteen välillä. Nyt tehdyssä inventoinnissa voitiin maastossa paikantaa vanha tielinjaus melko hyvin polkuna ja metsätienä, paikoin linjaus kuitenkin häviää. Pohjoisosassa tielinjauksen alueella maaperää on voimakkaasti muokattu ja siellä esiintyy runsaasti maanotossa syntyneitä kuoppia. Muinaisjäännöksiin viittaavaa ei linjaukselta havaittu.

Kolumäki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaidat sijaitsevat Kolumäellä Katarinan kalmiston ja vanhan vesitornin ja Vesitorninkadun välissä. Kiviaita 1 (pääkohde) on lähes pohjois-eteläsuuntainen ja kulkee nykyistä kiinteistönrajaa pitkin. Kiviaita on noin 80 metriä pitkä ja korkeimmillaan vähän yli metrin. Sen reunat on rakennettu isommista kivistä, joiden välit on täytetty pienemmillä kivillä. Kiviaita on pääosin hyvin säilynyt pohjoispäätyä lukuun ottamatta.
Kiviaita 2 (alakohde) sijaitsee edellisen kiviaidan itäpuolella, lähes itä-länsisuuntaisesti. Näin kiviaidat muodostavat yhdessä L-kuvion. Kiviaita 2 on matalampi ja sen pituus on noin 30 metriä. Muuten rakenne on hyvin samanlainen. Kiviaidan kumpaakin päätyä on voimakkaasti muokattu.

Seikankoski (Teollisuuskohteet)
Moderni; Paikalla on osittain sortunut mylly-/saharakennus joen itärannassa. Edellisen lisäksi alueella sijaitsee hajonneen kivi- ja betonipadon jäänteitä. Sortumisvaaran takia rakenteita ei tarkastettu inventoinnin yhteydessä.
Seikankosken saha ja mylly perustettiin 1884, toimintaa jatkui 1970 luvulle. Välillä se oli nimeltään Katajanmylly. Nykyinen rakennus on 1920-luvulta. Toiminta keskeytyi 1930 luvulla uiton takia tehdyn koskenperkauksen myötä.

Källarbacken (Kivirakenteet)
Historiallinen; Maakellari sijaitsee Borgintien varressa asutussa pihapiirissä Perhonjoesta noin 60 metriä länteen. Tien toisella puolella rinne laskee loivasti Perhonjokeen. Paikalliset kutsuvat paikkaa nimellä "Källarbacken". Kellarin suuaukko suuntautuu tielle ja joelle päin. Nykyinen kylätie jatkuu suoraan kellarin ohi, mutta kääntyi aikaisemmin juuri kellarin kohdalla. Kellarin katto on romahtanut sisään, mutta seinärakenne on suhteellisen hyvin säilynyt. Koko rakenteen läpimitta on noin 12 metriä ja oviaukon leveys noin metrin. Kellarin käytöstä ei ole olemassa perimätietoa. Mahdollinen kalakellari?
Tietoja kellarista antoivat Malin, Ragni ja Seppo Mutka.

Paskalaaka (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paskalaaka on kivikkoinen kalliosaari Ruotsalon edustalla 2,4 km poroluodosta itään, noin 1,2 km päässä mantereesta. Saaren korkeimmalla kohdalla kalliolla on kaksi kivilatomusta.
Latomus 1 on läpimitaltaan noin 3x3 metriä ja korkeudeltaan noin 0,8 metriä. Röykkiön kivet eivät ole meren pyöreäksi hiomia, vaan kantikkaita.
Latomus 2 (alakohde) on rakennettu kalliokielekettä vasten. Latomuksen läpimitta on noin 2x2 metriä.
Latomusten käyttötarkoitus ja ajoitus on tuntematon.

Paskalaaka 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paskalaakan saaren keskiosissa on kivirakenne kahden ison kiven välissä. Kyseessä on rakennuksen/asumuksen jäänteet. Rakenteen läpimitta on noin 4x3 metriä.

Poroluodonkrunni 4 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Poroluodonkrunnin luoteisosassa kalliolla on pieni kivilatomus, mitat noin 1,5x1 metriä, korkeus noin 0,8 metriä. Latomuksen ajoitus ja tarkoitus ei ole tiedossa.

Hietakangas 1 (1000045396) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Suhteellisen hyvin säilynyt torpanperusta Hietakankaalla. Paikalle johtaa kärrypolku Lintukankaantieltä ja samassa pihapiirissä on pieni mökki. Kyseessä on Klapurin torppa, joka on ollut asuttuna vuosina 1807-1954. Torpanperusta on läpimitaltaan noin 6x8,5 metriä. Pohjassa erottuu hyvin säilynyt kellari, jonka seinämät on ladottu kivistä sekä uunirakenne. Rakenteen päällä kasvaa tiheästi puustoa. Läheisyydessä on myös vanhaa peltoa ja kiviaitoja. Torppa on merkitty Kälviän kotiseutuyhdistyksen kyltillä.
Torpan pihapiirissä kasvaa valtava kuusi, joka on tiettävästi suurin seudulla.
Vuoden 2023 inventoinnissa torpan perustusten todettiin olevan ennallaan. Alueella on selkeästi säilynyt muitakin jäännöksiä torpan ajoilta, esim. torpan pohjois–koillispuolella näkyy lidar-vinovalovarjosteessa selkeä rakenne, joka on todennäköisesti kiviaidan jäännös, ja se on vain yksi lukuisista todennäköisistä rakenteista. Koska valtaosa torpan alueesta kuitenkin sijaitsee tässä inventoinnissa kartoitettavien alueiden ulkopuolella, ei näitä rakenteita yritetty paikantaa sen tarkemmin. Yksi kiviaidan jäännös, (alakohde), torpan kaakkois- ja eteläpuolelta kuitenkin tarkastettiin paikan päällä, sillä se ulottuu aivan kartoitettavan, parannettavaa tietä ympäröivän vyöhykkeen reunaan. Kohteelle laadittiin aluerajausehdotus perustuen paikan päällä tehtyihin maastohavaintoihin sekä lidar-aineistoon ja alueen ortoilmakuvaan.

Petäjäsaari (1000045914) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Petäjäsaari on korkea ja tasaisessa maastossa hyvin näkyvä mäenkumpare Peltokorven kylän pohjoispuolella, Kajaanintiestä noin 600 metriä etelään. Kumpareen laella ja rinteessä on useita kiviaitoja, joista pisimmät noin 70 metriä pitkiä. Kiviaitojen korkeus vaihtelee vajaasta metristä puoleentoista metriin ja leveys on noin 1,5-2 metriä. Kiviaitojen laki ei ole tasainen, vaan poikkileikkaus on viisto. Perimätiedon mukaan mäenkumpare on ollut viljelyskäytössä ainakin vuoden 1800-luvun lopulla.

Viisteenkangas (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Pellon viereisellä mäen harjanteella sijaitsee vanha asuinpaikka. Alueelta tavattiin kolme erillistä kivirakennelmaa, jotka voivat liittyä historiallisen ajan tai modernin ajan asutukseen. Kiinteästi asuinrakennukseen liittyy paikalta löytynyt vanha kivijalka, jonka läheisyydessä sijaitsee myös kiviaita sekä kaksi röykkiökohdetta.
Suorakaiteen muotoinen rakennuksen kivijalka sijaitsee harjanteen päällä noin 90 metriä nykyisestä pellosta etelään. Mitoiltaan kivijalka on noin 7x5,5 metriä ja korkeudeltaan 0,3 metriä. Keskellä erottuu kuoppa, joka tulkittiin mahdolliseksi kellarikuopaksi. Kivijalka on vahvasti sammaloitunut ja sen keskiosassa kasvaa nuoria koivuja ja mäntyjä. Joitakin puita on myös kaadettu kivijalan kohdalta.
Kiviaitaa on yhteensä noin 50 metrin matkalla luoteis-kaakko suuntaisesti. Kiviaita on rakennettu latomalla kiviä 4-5 kerrokseen. Kiviaita on noin metrin korkea ja 1,5 metriä leveä. Sen ylimmät kivet ovat sammalen peitossa. Kiviaita sijaitsee kivijalasta noin 35-60 metriä itään.
Noin 100 metrin päässä kivijalasta sijaitsee kaksi kiviröykkiöitä, joiden katsottiin liittyvän asuinpaikkaan (kts. alakohteet). Röykkiöille ei pystytty antamaan tarkempaa ajoitusta, mutta ne tulkittiin mahdollisiksi peltoröykkiöiksi, jotka ovat liittyneet paikalla olleeseen asutukseen ja peltojen raivaamiseen. Röykkiöiden kivet muistuttivat myös viereisessä kiviaidassa näkyviä kiviä.
Vuoden 1954 peruskartalle eikä vuoden 1847 pitäjänkartalle ole kohdalle merkitty asutusta. Näin ollen kohteen ajoittaminen ei inventoinnin yhteydessä ollut mahdollista. Kivirakenteen eivät kuitenkaan vaikuttaneet kovinkaan vanhoilta.

Isohaka (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Noin 55 metriä Forsbackan tieltä kaakkoon havaittiin sammaleen peittämä kivijalka, joka on mitoiltaan noin 6x5 metriä. Kivijalka koostuu erikokoisista kivistä, joista suurimmat ovat halkaisijaltaan noin 50 cm. Korkeutta kivijalalla on noin 30 cm. Kivijalan keskiosassa erottui pienikokoinen kivilatomus, joka tulkittiin mahdollisesti kiukaaksi.
Läheisyydestä, mäen koillisreunalta löytyi myös pienempi kivijalan näköinen muodostelma (kts. alakohde). Kivijalat ovat mahdollisesti historiallisen ajan asutukseen liittyviä jäännöksiä, mutta vanhoille kartoille (vuoden 1965 peruskartta ja vuoden 1847 pitäjänkartta) paikalle ei ole merkitty asutusta. Näin ollen niiden tarkempi ajoittaminen oli mahdotonta inventoinnin yhteydessä.

Risukytö 2 (Kivirakenteet)
Moderni; Kiinteistörajalla (3 nykyisen tilojen raja) sijaitseva kolmion muotoinen kivi, korkeus 55 cm, jossa on epäselvä hakkaus (nro 2, viiva ja muu hakkaus).

Risukytö 3 (Asuinpaikat)
Moderni; Tasaisella kankaalla rämeen reunalla on pienen rakennuksen pohja, noin 3 x 3 m kokoinen neliömäinen painauma. Mahdollisesti saunan jäännös. Paikalla on metallikiukaan sekä vesipadan jäännökset.

Kallion Hautalehto (Raaka-aineen hankintapaikat)
Moderni; Salmelan Hautakankaan itäreunalla. Alueelta on kuorittu kallioita melko laajasti sekä otettu soraa, siellä täällä on hajanaisesti porakiviä ja jätekiviä. Puusto on nuorta mäntytaimikkoa.

Niemennokka SE (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Rannalla, Niemennokassa olevalla niemikalliolla, äestyksessä ja kaivelussa tuhoutuneen rautahytin jäänteet. Kysymyksessä on noin 2 x 2 metrin kokoinen hytti, joka on kasattu maasta ja kivestä. Liuskakiviä alinna, joukossa myös hiukan tiiltä. Kuonaa suppealla alueella, samoin hiiltä. Kohde liittyy mahdollisesti vaiheeseen, jolloin Lohtajalla 1600-luvun lopulla ja 1700-luvulla valmistettiin rautaa.

Rödsö 1 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaidat sijaitsevat Rödsöntien pohjoispuolella, Kankkosen luoteis- ja pohjoispuolisten peltojen reunoilla ja metsässä. Kiviaidat on käsin rakennettu muutamia pieniä viime aikoina koottuja osia lukuun ottamatta. Joitakin aitoja sijaitsee talojen pihapiireissä, ja niitä on myöhemmin koottu uudestaan. Aidat koostuvat keskimäärin 30-40 cm halkaisijoiltaan olevista kivistä, pinnalla kasvaa sammalia jäkäliä ja varpuja.
Aita 1 sijaitsee metsässä, sen kohdalle ei ole merkitty peltoja vanhoille kartoille. Ympäristössä kasvaa varttunutta kuusivaltaista metsää. Aidat 2 ja 4 sijaitsevat nykyisten ja jo vuoden 1757 isojakokartalle merkittyjen peltojen reunamilla. Aita 3 sijaitsee nykyisen pellon reunalla.
Aidan 1 pituus n. 150 m, leveys n. 1-3 m, korkeus n. 30-70 cm, itäosassa aita kaartuu n. 130° kulmassa pohjoiseen. Aidan rakenne vaihtelee huomattavasti; se on paikoin korkeampi ja kapeampi, leveimmiltä kohdiltaan matalampi, leveimmällä kohdalla aidan reunalla on paikoin ojaa. Länsipäähän on kasattu lähihistoriassa koneellisesti kookkaita kiviä, sitä osaa aidasta ei otettu kohderajaukseen. Aidan päällä kasvaa vanhojakin puita. Eteläsivu noudattaa melkein koko pituudeltaan nykyistä tilarajaa. Ilmeisemmin kiviaita liittyy pohjoispuolella sijaitsevaan nykyiseen peltoon, joka on yltänyt aiemmin etelämmäksi.
Aidat 2-4 on rekisteröity alakohteiksi.

Kankkonen (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Rödsöntien pohjoispuolella, peltojen ja teiden rajaamassa nykyisessä tilan pihapiirissä. Uusi päärakennus sijaitsee pihan keskivaiheilla, pihan reunoilla on muuta uutta rakennuskantaa. Länsi- ja pohjoispuolella sekä Rödsöntien eteläpuolella on peltoja, nykyisellä viereisellä tilalla itäpuolella on mm. talli ja hevosaitauksia, eteläpuolella on toisen tilan vanha päärakennus. Kankkosta ei ole merkitty Matthias Roeringin vuoden 1757 isojakokartalle, mutta se on merkitty Jonas Cajanuksen 1765 piirtämälle pitäjänkartalle ja samoihin aikoihin valmistuneelle isojakokartalle, ja myös vuoden 1843 pitäjänkartalle. Kankkonen on mainittu Rödsön kylän vuosien 1757-1758 jakokirjassa ja myös Kälviän vuoden 1758 jakokirjassa.

Tausmaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 19,3 km koilliseen. Pyöreän tervahaudan halkaisija on n. 12 m ja syvyys hieman alle 1 m. Halssi on länteen. Hauta on kaivettu rinteeseen, ei selviä valleja. Metsäkone on jyrännyt haudan itäreunan. Maasto on kuivaa kangasta. Kohde sijaitsee Nielujärven itäpuolella, n. 800 m Perhontiestä luoteeseen.

Lehmälamminkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 19,2 km koilliseen. Paikalla on vallillinen tervahauta, jonka halssi on länteen ja halkaisija n. 21 m vallin ulkoreunalta ulkoreunalle.

Toivola 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki. Paikalla on 50 cm korkuinen, 25 cm leveä ja 10 cm paksu pystykivi. Se sijaitsee aivan hiekkakuopan reunassa, hiekkakasan kupeessa. Osittain rapautuneen pystykiven itäsi-vulla on kaiverrus, jossa näkyy ainakin numero 14.
Kohde sijaitsee Elätenevan ja Toivolannevan välisellä, pohjoinen–etelä-suuntaisella hiekka-harjanteella. Rajamerkki on enklaavin rajalla; ne ovat yleensä ajoitukseltaan myöhäisiä. Lisäksi sijaintipaikan perusteella ei ole varmuutta, onko rajamerkki alkuperäinen tai alkuperäisellä paikallaan.

Isokoivikonkangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pieni pirtinpohja hietakankaan länsirinteessä, nevan reunassa Lehdonjärvestä vajaat 800 metriä itään. Pohja on nelisivuinen ja vahvan maavallin ympäröimä. Sisämitta noin 2,5 metriä ja ulkomitta noin 5 metriä. Rakenteen ympärillä on ojamaista kaivantoa. Asumuksen oviaukko on länsiseinällä nevalle päin. Asumuksen keskeltä otetussa kairanäytteessä erottui noensekainen likamaakerros.

Haapakorpi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pieni pirtinpohja Viitasalonnevan ja Linttirämeen välisellä hietakannaksella. Pirtinpohja on lähes nelisivuinen. Sisämitta noin 2,5 metriä, ulkomitta noin 4,5 metriä. Oviaukko on rakenteen kulmassa metsäautotielle päin. Pirtin sisäpuolella lähellä oviaukkoa on peltitynnyrin jäänteet.

Lähdenevanoja 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee lähdenevanojan ja Ylihaaran välisessä kiilassa, Lähdenevanojan sekä sen ylittävän metsäautotien välissä. Kohteessa on kaksi kalakellaria. Toinen kellareista on merkattu alakohteeksi.

Sikopirtti 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Morsiankankaan ja Järvikankaan välisen kangasalueen koillisrinteessä rämeen reunassa, hieman koilliseen paikannimestä Sikopirtti. Kohteessa on sijainnut torppa nimeltä Viritys, ja tästä torpasta tavattiin merkkeinä vielä kolmen rakennuksen jäänteet. Varsinaisissa kohdekoordinaateissa on itse torpan pohja, ehkä 5 m x 5 m kiviperustus, jonka koillisnurkassa on tulisijan jäännös. Heti tämän itäpuolella on toinen rakennuksen pohja, ja sen metsätöissä vahingoittunut kiuas. Hieman kauempana, n. 40 m torpasta
lounaaseen, on kolmas rakennuksen pohja, sekä kivistä ladotun uunin jäännös (alakohteet). Alue on vastikään avohakattu, ja sen yhteydessä maata on muokattu myös voimakkaasti, minkä tähden alueelta ei kovin kauaa etsitty muita rakenteiden jäännöksiä, vaikka niitä varmaan voisikin olla säilynyt – maasto oli hyvin vaikeakulkuista, ja laajalti kasvava pitkä heinä peitti pienemmät maaston yksityiskohdat alleen.

Karhulampi (1000050961) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on ehjä tervahauta hakkuu-aukolla, nuoren koivikon peitossa, jyrkkäreunainen ja syvä keskuskuoppa n. 5 x 5 m , halkaisija 13 m, halssi etelään. Haudassa ketunpesä.

Porraslammintie 35 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikalla on ehjä tervahauta, halkaisija 13 m, halssi etelään.

Parkkikosken mylly (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Parkkikosken mylly oli hirsirakenteinen, taitekattoinen rakennus, joka sijaitsi nykyisen voimalaitosrakennuksen paikalla. Myllyrakennus on purettu voimalan rakentamisen yhteydessä, mutta sen kanava on säilynyt. Voimalaitoksen voimakanavan alimmat rakenteet ovat yhdistettävissä aiempaan myllyyn vuonna 1952 otetun valokuvan ja maastohavaintojen perusteella. Voimalaitoksen rakentamisen yhteydessä kanavan betoniseinämää on korotettu noin 0,5 metrillä. Sekä Parkkikosken myllyn että voimalaitoksen käytössä ollut kanava on rakennettu kosken länsireunaan. Kanava on kokonaispituudeltaan 55 metriä. Sen alkupää on Parkkikoskentien sillan kohdalla, josta se jatkuu 16 m jälkeen sisälle voimalarakennukseen eteläpäästä. Kanava jatkuu voimalan pohjoispuolella 3–5 metriä leveänä maakaivantona 18 metrin matkan, minkä jälkeen se yhtyy takaisin pääuomaan. Voimalan eteläpuolella kanava on betonirakenteinen. Voimalan pohjoispuolella betonirakenteet päättyvät 1 metrin päässä rakennuksen seinästä, minkä jälkeen kanava jatkuu maakaivantona. Kanava on leveydeltään alkupäässä sillan kohdalla 4 m ja se kapenee voimalan kohdalla n. 2,5 m leveäksi. Voimalan pohjoispuolella kanavan leveys vaihtelee 3 m ja 5 m välillä. Sillan ja voimalan välillä kanavaa reunustavat kosken vedenpinnasta n. 1,5 m korkeuteen ulottuvat betoniseinämät. Noin 2 m ennen voimalan seinää kanavan itälaidalla on 1,5 m leveä ylijuoksutusaukko, jonka alimmat rakenteet ovat olleet olemassa jo myllyn ollessa toiminnassa.

Kokkolantie (Kulkuväylät)
Historiallinen; Nykyisen linjauksen mukainen Kokkolantie on ollut keskeinen Pohjanmaan ja Keski-Suomen välinen kulkuväylä ainakin 1700-luvun lopulta asti. Viipurista Mikkelin ja Jyväskylän kautta Kokkolaan kulkenut tie nimettiin vuonna 1938 valtatieksi 13. Vuoden 1954 ilmakuvista päätellen vanha tielinja on vielä tuolloin käytössä. Vuoden 1960 ilmakuvissa näkyvän nykyisen valtatien 13 linjauksen tultua käyttöön aiempi tielinja on jäänyt pois käytöstä.
Nykyisen tien itäpuolella vanha tielinja on näkyvissä metsätienä ja tilusrajana. Maastokartalle tielinja on merkitty polkuna. Se erkanee nykyisestä tiestä Uusitalon tilan kohdalla ja jatkuu noin 500 metriä työkoneilla ajokelpoisena metsätienä. Välinevan kohdalla, noin 300 metrin matkalla, tie on täysin ajokelvoton. Sen poikki on kaivettu useita ojia ja osa maa-aineksesta on kasattu tielinjalle. Lisäksi tiellä kasvaa koivuja. Välinevan jälkeinen osuus tiestä on työkoneella ajokelpoista. Kohteen keskivaiheilla sijaitsevan kodan ympäristössä tielinja on noin 70 metrin matkalta kaikille autoille ajokelpoinen. Ahvenkosken kohdalla vanha tielinja ylittää nykyisen Kokkolantien, jonka länsipuolella se jatkuu kaikille autoille ajokelpoisena Kivikankaantienä.
Vanhan tielinjan leveys on pääosin 5,5–6 metriä. Välinevan kohdalla, noin 500 metrin mat-kalla tie kapenee noin 4,5 metrin levyiseksi. Tältä osuudelta tie on myös pengerretty n. 0,7 metrin korkuiseksi. Muilla osilla tietä ei ole huomattavia pengerryksiä.

Järvisalo (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee kuivatetun Loukkuunjärven luoteisimpien peltoalueiden itäpuolella, paikassa
nimeltä Järvisalo. Paikalta tavattiin kiviseinäisen navetan jäännös (alakohde). Alue oli hyvin
vaikeakulkuisen ja havainnointia vaikeuttavan, ojitetun heinikkoisen vesakon peitossa, eikä kohteen muita rakenteita paikallistettu maastokäynnillä. Paikan lidar-rinnevarjosteaineistoa ja historiallisia ilmakuvia uudelleen tarkasteltaessa kuitenkin havaittiin kolme muuta melko kiistatonta rakennuksen jäännöstä, jotka on siten sisällytetty tähän osaksi kohdetta. Kohteen varsinaisissa koordinaateissa on oletettava päärakennus – suurin, todennäköisesti uunillinen rakennuksen jäännös (arviolta n. 8 m x 8 m laajuinen), tasatulla alueella paikan korkeimmalla kohdalla. Muut havainnot ovat merkittyinä alakohteiksi. Kohteessa on suurella
todennäköisyydellä säilynyt myös muita jäännöksiä (kellareita, viljelyraunioita, mahdollisia muita rakennusten pohjia, kaivo tms.) ja tehty aluerajaus on vain karkea, ilmakuviin ja rinnevarjoste aineistoon perustuva arvio. Paikalla on sijainnut Järvisalon talo luultavasti ainakin aivan 1800-luvun alusta – talo on merkitty Toholammin
pitäjänkartalle, ja Toholammin rippikirjoihin on merkitty henkilö syntyneeksi samannimisessä talossa vuonna 1806.

Lähdekorpi (1000053145) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta (läpimitta n. 17 m, kuoppa n. 6 m, halssi lounaaseen) sijaitsee Lähdekorven pohjoisosassa sijaitsevalla pienellä kankaalla, heti Kuirinnevan suuntaan kulkevan metsätien lounaispuolella. Tervahaudan päällä ja välittömässä ympäristössä kasvaa varttuneita kuusia ja mäntyjä sekä nuorempaa puustoa, muuten tervahaudan puoli tiestä on melko nuorta taimikkoa.

Peuran Hautakangas 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee Rautajalantiestä noin 250 metriä itään. Kohdalla erottuu viisarikivi, jonka koko on noin 30 x 60 cm. Viisarikiveen ei ole tehty merkintöjä. Viisarikiven viereen on isketty aurauskeppi.
Vuoden 1846 pitäjänkartalla kohdalle on merkitty Kälviän ja Wäli-kylän kylien rajojen taitekohta. Vuoden 1952 peruskartalle se on merkitty kiinteistörajana, niin kuin nykyisinkin.

Latosaari (1000053559) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee Latosaaren pohjoispuolella, Kokkoneva nimisellä ojitetulla suolla. Paikalla on viisarikivi, jota on noin 30 cm esillä suon yläpuolella. Kivi jatkuu suohon. Kiven päällä on vähän sammalta. Kiven pohjoispuolelle on kaiverrettu numero 19.
Vuoden 1846 pitäjänkartalla kohdalla on kulkenut Kokkolan ja Kaustisen pitäjien raja. Lisäksi se on ollut näiden pitäjien ja Kälviän kylän rajan taitekohta. Vuoden 1952 peruskartalla ja nykyisin se on Kokkolan kaupungin ja Kaustisen kylän rajalla. Entinen Kälviän kylän raja on nykyisin kiinteistöraja.

Kaunisvesi 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kaunisveden eteläpuolelta, Kaunisvedentien länsipuolelta noin 15-25 metriä tiestä havaittiin kolme kivijalkaa sekä yksi kaivo. Kaunisvedentien itäpuolelta noin 15 metriä tiestä havaittiin kaksi raivausröykkiötä. Nykyisin alueella on entisen Metsäntutkimuslaitoksen rakennuksia.
Isoin kivijaloista (pääkohde) on kooltaan noin 14 x 7 metriä. Sen koillis- sekä lounaispäissä on kuopat, joiden koko on noin 2,5 x 1,5 x 0,5 metriä. Kivijalan korkeus on noin 0,3 metriä. Heti sen länsipuolella on myös kuoppa, jonka koko on noin 3 x 2 x 0,4 metriä. Isoimman kivijalan luoteispuolella, noin 5 metrin päässä on pieni, kooltaan noin 4 x 2,5 x 0,3 metrin kokoinen kivijalka (alakohde). Kolmas kivijaloista sijaitsee näiden koillispuolella, noin 10 metriä koilliseen suurimmasta kivijalasta (alakohde). Kivijalan koko on noin 9 x 5 x 0,3 metriä. Kivistä kylmämuurattu kaivo sijaitsee edellä mainitusta kolmannesta kivijalasta noin 5,5 metriä lounaaseen (alakohde) Kaivo on halkaisijaltaan noin 1,2 metriä ja sen syvyys on noin 2,5 metriä.
Kaunisvedentien itäpuolella sijaitsevat raivausröykkiöt ovat halkaisijaltaan noin 2 metriä ja korkeutta niillä on noin 0,4 metriä (alakohde). Kaunisvedentien itäpuolella sijaitsevan Metlan rakennuksen seinään on kiinnitetty kotiseutuyhdistyksen toimesta metallinen laatta, jossa lukee ”Jokikylän Lassilan talon torppa Kaunisvesi. Asuttu 1856-1918, 6 perhettä”.
Maanmittaushallituksen historiallisessa kartta-arkistossa on kaksi erillistä versiota alueen pitäjänkartasta, jotka molemmat on merkitty vuodelle 1846. Näistä toiseen alueelle on merkitty asutusta sekä pelto- sekä niittyalueita. Toiseen kartoista ei ole merkitty mitään. On mahdollista, että kyseinen kartta, johon asutus on merkitty, on peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Kyseisen kartan merkinnät ovat hyvin samantyylisiä kuin vuoden 1967 peruskartalla olevat merkinnät (kiinteistörajat, kylien rajat sekä pelto- ja niittykuviot). Vuoden 1967 peruskartalle alueelle ei ole merkitty rakennuksia, mutta peltoalueet ovat samalla kohtaa kuin pitäjänkartalla. Vuoden 1955 historiallisessa ilmakuvassa alueella on sijainnut useita rakennuksia, jotka vaikuttuvat kuvan perusteella uudemmilta kuin laatassa viitattu torppa.
Maastossa havaitut kivijalat sekä kaivo sijoittuvat ilmakuvassa näkyvän L-kirjaimen muotoisen rakennuksen ja sen länsipuolella olevan pienemmän rakennuksen kohdille. Näin ollen on todennäköistä, että ne liittyvät alueella vielä 1955 sijainneisiin rakenteisin.
Itäpalo ja Schulz 2024: Kaunisveden torppa ja sen pelto on merkitty uudistetulle pitäjänkartalla, joka perustunee vuoden n. 1890 tilanteeseen. Kaunisvedentien itäpuolella huoltorakennuksen eteläpuolella havaittiin aiemmassa inventoinnissa mainitut raivausröykkiöt ja lisäksi joitakin epämääräisiä kivikasoja. Alueelta havaitut rakenteet näyttivät silmämääräisesti nuorilta ja niiden tulkittiin liittyvän 1900-luvun asutukseen, joka sijaitsee 1800-luvun pitäjänkartalle merkityn torpan paikan tuntumassa, hieman sen eteläpuolella.

Rekimäki (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee nykyisellä Kalajoen ja Kannuksen rajalla ja Tomujoen, Välikannuksen ja Mutkalammen kylien rajalla. Se näkyy ainakin vuoden 1826 isojakokartalla. Se on neljän suu-rehkon, halkaisijaltaan 50 cm olevan, kiven muodostama rakenne, jonka keskellä on pystykivi. Pystykiven näkyvä osa on korkeudeltaan 50 cm, leveydeltään 60 cm ja paksuudeltaan 20 cm. Sen kaakkoispuolella on kaiverrus, jossa lukee 51A. Rajamerkin ympäristö on kosteaa ta-lousmetsää.

Vanhanmaankangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee Mutkalammen kylään kuuluvan Särkiojan tilan eteläkulmassa, Väli-kannuksen kylän rajalla. Raja on merkitty ainakin vuoden 1846 pitäjän- ja vuoden 1866 jako-kartoille. Se on korkeudeltaan n. 60 cm, n. 50 cm leveä ja n. 15 cm paksu pystykivi, joka sijait-see kuusen alla nykyisellä kiinteistörajalla. Kivessä ei havaittu kaiverruksia.
Kohde sijaitsee loivasti koilliseen viettävässä rinteessä kosteassa metsässä. Rajamerkistä alarinteeseen päin metsä on kuusivaltaista. Ylärinteessä on sekametsää.

Isomaa 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vanhan lehtipuulle metsittyneen pellonreunassa on havaittavissa matalat rakennuksen perustukset. Perustusten läpimitta on noin 7 x 6 metriä. Keskellä rakennetta on maasta ja kivistä koostuva kumpu. Ilmeisesti kyseessä on uunin/kiukaan jäänne, jonka päälle on kasattu maata. Perustukset sijaitsevat noin 30 metriä koilliseen Isomaan (885010023) kivikautisen asuinpaikan koordinaattipisteestä

Pökkiömaa pohjoinen (Kivirakenteet)
Historiallinen; Rajamerkki sijaitsee noin 180 metriä Halsuantieltä lounaaseen. Paikalla on
sammalen ja varvikon miltei kokonaan peittämä viisarikivi, jonka koko on noin 30 x 30 cm.
Viisarikiveen ei ole tehty merkintöjä. Viisarikiven viereen on isketty puukeppi.
Vuoden 1847 pitäjänkartassa rajamerkki on Köyhäjoen kylän tilusrajalla. Vuoden 1967 peruskartalla rajamerkki sijaitsee Köyhäjoen ja Rödsönkylän rajalla.

Lagbergshagen (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 4 km Kokkolan keskustasta etelään, Isostakylästä etelään johtavan Sipolantien varrella. Kohteen eteläpuolella kulkee voimalinja. Alueella kasvaa erittäin tiheää nuorta puustoa.
Kohteessa on useita entisen niitty- ja laidunalueen peltoaitoja. Pääosa kiviaidoista on noin 2-3 m leveitä ja noin 0,5 m korkeita. Alueella on havaittavissa myös paikoin entisiä avo-ojia.

Pikku Hautakangas 3 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Pikku-Hautakankaan etelärinteessä 60 metrin korkeuskäyrän tienoilla on useita kivirakenteita joiden luonteesta on vaikeaa saada selvää tarkastushetkellä maastossa olleen paksun lumipeitteen vuoksi. Paikalla on kivistä rakennettu röykkiö, jonka koko on noin 5 x 3 metriä ja korkeus enimmillään noin 1,5 metriä. Röykkiön etelä ja kaakkoispuolella on matalaa noin 3 metriä leveää kiviaitaa. Ylempänä rinteestä röykkiöstä koilliseen on hieman järeämpää ja isommista kivistä koostuvaa kiviaitarakennetta. Saattaa olla, että kyseessä on isohko kiuas ja kiviaitojen rajaama peltotilkku. Vuoden 1952 peruskartassa paikka näkyy niittynä ja sinne johtaa polku Välikylän Torpan talosta. Kohde tarkastettiin ja merkattiin maastoon metsänhakkuiden takia, mutta vaatii uuden tarkastuksen lumettomana aikana.

Honkalan kiviaidat (Kivirakenteet)
Historiallinen; Honkala sijaitsee Kälviän tila on ollut asutettuna yhtäjaksoisesti viimeistään vuodesta 1752 lähtien. Alueella on runsaasti kiviaitoja sekä vanhojen että edelleen käytössä olevien peltojen reunoilla. Kiviaidoille tyypilliseen tapaan Honkalankin kiviaitoihin on aikojen kuluessa purettu aukkoja niin kulkemista kuin rakentamistakin varten ja niistä on otettu kiviä eri tarkoituksiin.
Kiviaidoista kookkain ja pisin (pääkohde) on noin 250 metriä pitkä, mutta epäyhtenäinen. Sen keskivaiheilla kiviaidan reunassa on vanha riihen kiuas ja jäänteitä puretusta riihestä. Mielenkiintoisin kivirakenteista on röykkiömäinen hyvin kookas kivirakenne hieman ylempänä pienen kallioalueen reunalla (kiviaita 2 alakohde). Kivirakenteen pituus on noin 30 metriä, leveys 3-4 metriä ja korkeus noin 60-80 cm. Se poikkeaa rakenteeltaan täysin seudun kiviaidoista eikä ole ladottu yhtä huolellisesti. Alueella on enemmänkin kiviaitoja, joita tässä vaiheessa ei ole vielä kartoitettu.

Pohjoisväylä (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kiviaita sijaitsee Pohjoisväylän pohjoispuolella ns. Roskarukan ulkoilualueen ja kevyenliikenteen väylän välissä. Kiviaita on lähes pohjois-eteläsuuntainen. Sen pituus on noin 65 metriä ja leveys noin neljä metriä. Korkeus on enimmillään noin 1,20 metriä.

Salonkangas etelä (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Peitsolla, Keiskinjärven eteläpuolella. Ympäristö on entistä peltomaata ja vanhaa puustoa kasvavaa metsämaata. Paikalla on metsäisellä kumpareella suorakaiteen muotoinen matala kivirakenne, mitat noin 4 x 6 metriä. Luoteispäädyssä on lohkotuista kivistä ladottu sammaloitunut rakennelma, todennäköisesti kiuas. Mahdollisesti kyseessä on riihen jäänteet. Paikalle on merkitty rakennus vuoden 1948 peruskarttaan.

Kansalaissodan teloituspaikka (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Kokkolan kaupungin ja maalaiskunnan kansalaissodan aikaiset punaisten teloitukset pantiin vuonna 1918 toimeen Kruunupyyn harjulla, jonne teloitettujen ruumiit haudattiin. 1960-luvun lopulla kaivettiin 56 vainajan maalliset jäännökset ylös ja siirrettiin Marian hautausmaalle (Kaarlelan Pitäjänhistoria III, s. 571).
Paikalla on nykyään muistokivi, jossa lukee "Kansalaissodan teloituspaikka V. 1918. Avrättningsplats under inbördeskriget 1918". Muistokiven eteläpuolella on jäljellä nelisivuinen, noin 6 x 6 metrin kokoinen ja enimmillään metrin syvyinen kuoppa, jonne surmatut oli haudattu. Alue on kuivaa mäntyvaltaista hietakangasta. Teloituspaikka sijaitsee noin 60 metriä rautatien itäpuolella.

Tikanojan torppa (Asuinpaikat)
Historiallinen; Torpanperusta sijaitsee Kälviän kirkonkylältä noin 2,3 km koilliseen aivan Kajaanintien pohjoispuolella. Perusta on sammaloitunut ja erottuu ympäristöään korkeampana kumpuna. Sen koko on noin 6 x 12 metriä ja perustassa erottuu kaksi huonetta kolmas pienempi erillinen huone pohjoispäädyssä. Torpanperustassa on Kälviän kotiseutuyhdistyksen pystyttämä kyltti, jossa teksti: "Leppihuhta. Tikanojan torppa. Asuttu 1849-1900. Perustaja Matti Asplund". Maasto alueella on kivikkoista. Alueella on tehty avohakkuu, jonka yhteydessä torpanperusta oli paikallistettu ja säästetty asianmukaisesti. Se on merkitty nauhoilla maastoon

Meijerikivi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Lähellä Torikadun ja Kaarlelankadun risteystä, ajoväylän välissä on iso Meijerikivi (lähellä sijaitsi aikanaan meijeri). Korkean kiven päällä on n. 3 m korkea tähtipäinen rautatanko, joka on pystytetty kun kivi oli jo kuivalla maalla ja asutuksen lähellä. Kerrotaan, että Donnerin suvun pojat olisivat olleet mukana rautatangon kiinnittyksessä. Kiveen liittyy myös
tarina onnettomasti rakastuneesta ja hukuttautuneesta parista. Kiven kerrotaan myös olleen J. V. Snellmanille mieluinen kiipeilykivi hänen nuoruudessaan.

Sirkkasenkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Penninkijoen pohjoispuolella olevan Sirkkasenkankaan suurimman hiekkakuopan pohjoisreunassa. Inventoinnissa 1989 paikalta löytyi kvartsiesine KM 24983. Muita asuinpaikkamerkkejä ei inventoinnissa havaittu.Löytöpaikasta noin 500 m luoteeseen on Karvosen talon maalta aikaisemmin löytynyt nuijakivi KM 3681:

Halsuanjärvi Ruumissaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Halsuanjärven pohjoispäässä olevalle Ruumissaarelle kerrotaan nälkävuosina haudatun kesällä vainajia, jotka on sitten talvella kuljetettu Veteliin. Saarella on näkyvissä painanteita.
2004 alueelle on tehty tarkastuskäynti ja tuolloin ei paikalla voitu havaita hautakuopanteita.

Halsua Kalliokoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; 1946 A. Laasasenaho on löytänyt Kalliokosken kylästä jokea räjäyttämällä perattaessa kivikautisen reikäkiven kiven kolosta. Perimätiedon mukaan samalla paikalla on ollut myös mylly. Tarkka löytöpaikka on epäselvä, mutta se sijaitsee ilmeisesti jossakin Kalliokosken maantiesillan läheisyydessä.

Kivirämehenkangas (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Mutkalammin kylältä noin 4 km etelälounaaseen, Hannin keskustasta noin 800 m koilliseen. Paikka on kivikkoinen, metsäinen moreenimäki Ahmasojan ja Kärkisojan välissä. Mäen itäpäässä, sen korkeimman kohdan reunalla on matala, keskeltä kuopalla oleva, sammaloitunut röykkiö, jonka halkaisija on noin 3 m ja korkeus noin 30 cm. Röykkiö koostui pienistä mukulakivistä. Koska mäellä ei ollut muita ihmisen aiheuttamia häiriöitä, on kysymyksessä mahdollisesti luonnonmuodostelma.

Salonkylä-Mäkelä (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoen itärannalla, Salonkylässä, Mäkelän maalla, Prellinsaarella olevasta koulusta noin 1 km pohjoisluoteeseen. Löydöt ovat tien vierellä olevasta pellosta, josta niitä on heitelty viereiseen kiviaitaan. Paikalta on aikaisemmin pellosta kerättyjä kvartseja KM 29169.

Kampukangas (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kampukankaalla kerrotaan olevan tarinakivi, asuinpaikka, pakopaikka sekä hakkauksia kivessä.

Viitala Sydänmaa (Taide)
Historiallinen; Kohde on n. 1,5 m korkean kiven yläosaan kaiverrettu aurinkokello, ns. "Jylhän haudan aurinkokellokivi".

Vanhasatama (Kulkuväylät)
Historiallinen; Vanhasatamalahden-Kokkolahden varvin puoleisella rannalla (nyk. Ruotsalaisen srk:n kesäkotialue) on joitakin rautapultteja kalliolla. Ne saattavat olla kiinnitysrenkaiden jäännöksiä.

Hietasaarenkatkelma (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Kälviän, Lohtajan ja Kannuksen rajoilla, hiekkaisella "kaaralla" nimeltä Hietasaarenkatkelma, Viirrejoesta vajaat 2 km länteen, soiden keskellä.
Äestetyltä metsämaalta on Antti Saari löytänyt kvartsia syksyllä 1996.
Kvartsit ovat osaksi epävarmoja, ja paikka vaatii tarkastuksen.
Inventoinnissa 2014 ei tehty havaintoja metsätieltä, muut alueet olivat kasvillisuuden peitossa. Maaperä ei vaikuta otolliselta asuinpaikalle, mutta sen mahdollisuutta ei kuitenkaan voi sulkea pois.

Poroluoto 1 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kälviään kuuluvalla Poroluodon saarella, saaren kaakkoisen osan keskivaiheilla, noin 500-600 m rannasta. Korkeimman kohdan eteläreunassa erottuu kivikossa kaksi kivistä ladottua "tontitusta", tomtning-tyyppistä tilapäisasumuksen pohjaa, kooltaan noin 250 x 290 cm.

Poroluoto 4 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Poroluodon saarella, saaren pohjoisosassa, sen keskivaiheilla, korkeimman kohdan lounaispuolella, lähellä karttaan merkittyä pitkää jyrkännettä, sen länsipuolella. Ilmoituksen mukaan maastossa on seitsemän mahdollista kodanpohjaa (pyöreitä painanteita?).

Niemenkylä/Vasikkasaari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Lestijärven pohjoisosan Kiiskilänlahdessa on Vasikkasaari, jossa mahdollisesti sijaitsee "kaksi syltää korkea ja kolme syltää paksu lapinraunio" O. E. Petterssonin (matkakertomus runonkeräysmatkalta, SKS:n arkistossa), samoin Eetu Takalan kertomuksen (1896 sivut 70 - 71) mukaan. Inventoinneissa 1982 ja 1987 saarta ei tarkastettu.
Lestijärvessä, aivan Lestijärven kirkonkylän edustalla on toinen Vasikkasaari-niminen saari, jonka topografiaan röykkiö näyttäisi myös sopivan. Saaren koordinaatit ovat p=7049868, i=3384999, z=140-145. Lisäksi Lestijärven Niemenkylän eteläkärjen lounaisrannalla on Vasikkasaari-niminen niemi, jonka koordinaatit ovat p=7049398, i=3391058, z=140-142,5.

Niemenkylä/Itäniemi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Eetu Takalan kertomuksessa (1896) mainitaan Kiiskilänlahden Muholan talosta luoteeseen, Urpisenkankaalla olevan röykkiön. Se sijaitsee noin 10 m päässä rannasta, ja sen läpimitta on noin 3 m.
Urpisenkangas-nimistä paikkaa ei kartalta löydy, mutta Urpisenlahti sijaitsee Muholan talosta noin 2,5 km kaakkoon vastarannalla, Kiiskilänlahden etelärannalla. Ja Urpisenlahden kaakkoispuolella on Urpinen-niminen kumpare. Muholan talosta 300 m luoteeseen ei näyttäisi edes sijaitsevan sopivaa maastokohtaa röykkiölle.
Kohdetta ei ole paikallistettu vuoden 1982 eikä vuoden 1987 inventoinnissa, koska paikalla ei ole kummallakaan kerralla käyty.

Alaviirre Polehenkallio (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Polehenkalliolla on perimätiedon mukaan kiviröykkiöhautoja.

Aho (885000022) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Ullavanjoen länsi-/eteläpuolella, jokirannasta noin 60-80 m länteen, tonttimaalla, mäellä. Antti Saari on tehnyt löytöjä pellosta ja tonttimaalta. (Antti Saari käyttää paikasta nimeä Virrankoski, Aho).

Uudenpaikankangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Ullavan Alikylässä, Ullavanjoen pohjoispuolella, lähellä Kälviän rajaa on Vähälän viljelysaukean (jokivarressa) luoteispuolella metsämaastossa mäenkumpareita. Uudenpaikankangas on tällainen mäki, josta lautasäkeen jäljiltä on metsämaan pinnasta Antti Saari löytänyt kvartsia. Maaperä on soraa.
Paikalta noin 500-600 m länsilounaaseen on kohde Murhakangas (Ullava 9), jolta on asuinpaikkalöytöjä ja mahdollisia asumuksenpohjia.

Haapala-Niemi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Antti Saaren lähettämiä kvartseja pellosta Haapalan Niemen (?) maalta. Paikkaa ei ole tarkastettu. Asuinpaikaksi mahdollinen.
Kohde Niemi/Rahkonen (885 01 0012) sijaitsee samoilla korkeuksilla.

Haapajärvi Ruumissaari (Hautapaikat)
Historiallinen; Osin kuivatun Haapajärven itärannalla on Ruumissaari. Perhonjoki virtaa Haapajärven läpi, ja Ruumissaari on toiminut väliaikaisena hautapaikkana ja kesäkalmistona matkalla Perhonjokea Kaarlelan hautausmaalle. Vainajia on haudattu saarelle esimerkiksi veden ollessa niin matalalla, ettei matkaa voinut jatkaa. Saarta on käytetty hautapaikkana ilmeisesti viimeksi v. 1808-09 Suomen sodan aikaan. Talon perustuksia kaivettaessa 1940-luvulla löytyi ihmisen pääkallo ja luita.

Pakopirtinkangas (1000003259) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pakopirtinkankaalle kerrotaan paetun isonvihan aikaan.

Karhi Kasakkakivi (Kultti- ja tarinapaikat)
Historiallinen; Kasakkakivi tunnetaan myös nimillä Aleksanterinkivi ja Keisarinkivi. Perimätiedon mukaan venäläinen sotapäällikkö johti kiven päältä taistelua ja ratsasti hevosella kivelle sellaista vauhtia, että kavionjäljet jäivät kiveen (kivessä pyöreitä syvennyksiä). Hevonen ammuttiin, ja hevosen verestä jäi ruskeita juovia kiveen.

Ajoittamaton; Kohteessa on painanne, jonka halkaisija on noin 4 metriä ja syvyys noin 0,5 metriä. Vieressä pieni L-muotoinen kiveys, reunalla palaneita kiviä. Mahdollinen asumuspainanne.

Sammalissaari (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikalla on kehämäisiä kivivalleja. Ulompi kehä on puolipyöreä, sen keskikohdalla on 1,5 metrin aukko. Kehän pituus on yli 20 metriä, leveys noin 2 metriä ja korkeus 0,7 metriä. Sisempi kehä on kaareva, noin 10 metriä pitkä, 1,5 m leveä ja 0,6 metriä korkea. Molemmat kehät ovat sammalen ja jäkälän peitossa.
Alue on kivinen, ei raivattu, eikä peltoa. Kehien funktio on tuntematon, olemassa ei ole perimätietoa. Saarta reunustaa myös luontainen huuhtoutunut kivinen rantavalli (kuten kaikilla järven saarilla).

Jängänjärvi N (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kivikkoon kaivettu kuoppa. Ei ajoitusta.

Palojärvbacken 1 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Rönnbackan kylästä noin 2,2 km koilliseen, Palojärvbackenin lounaisrinteellä, Storrymningsmossenin itäpuolella. Paikalla on useita pieniä röykkiöitä, joista vain kolme paikallistettiin tarkemmin:
a) koko 6 x 4 m, muoto ovaali, länsi-itä-suuntainen, maakivi röykkiön länsiosassa, tuhoutunut maanmuokkauksessa
b) koko 5 x 3 m, pitkänomainen, pohjois-eteläsuuntainen, maakivi röykkiön pohjoisosassa, vahingoittunut maanmuokkauksessa
c) koko 3 x 3 m, matala.
Tarkastettava maastossa!

Palojärvbacken 3 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee noin 2 km Sokojan kylän Haalsin taloryhmästä etelään. Paikalla on kolme pientä röykkiötä, jotka ovat osittain metsän äestyksessä vahingoittuneita.
Tarkastettava!

Leukujärvi (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Kälviän eteläosassa olevan pienen Leukujärven länsipuolella, metsäautotieltä noin 150-200 m. Leukujärven länsirannalla on verrattain korkea ja jyrkkä törmä, jossa erottuu ainakin kolme syvää, pitkänomaista noin 3 x 1 m kokoista kuoppaa, törmän reunalla muutaman metrin välein. Kuopat eivät ole maatumisasteesta päätellen kovin vanhoja, enintään muutama sata vuotta (?).
Kuoppien lähellä on matala, hajonnut kivikasa, ilmeinen kiukaanraunio. Röykkiössä on tulipesän muotoinen onkalo. Kiukaan ympärillä on isoja maakiviä; kämpän tai metsäsaunan sisällä kiuas ei ainakaan ole voinut olla.
Vuoden 2023 inventoinnissa kohdetta ei pystytty paikallistamaan. Alueella oli vastikään tehty metsätöitä, ja joka puolella oli hakkuujätettä ja metsäkoneiden ajouria. Kiukaan raunio vaikuttaa melko varmasti tuhoutuneen. Maakuopat ovat voineet säilyäkin, mutta siinä tapauksessa ne olivat hakkuujätekasojen peitossa.

Vitsari 2 (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee noin 4,5 km Kokkolan keskustasta itä-koilliseen ja Vitsarin koulusta noin 150 m kaakkoon. Kohde sijaitsee Perhonjoelle päin melko jyrkästi laskevalla rinteellä. Alempana rinteessä noin 40 metrin etäisyydellä kulkee luontopolku. Alue on kuusivaltaista sekametsää, missä aluskasvillisuutta dominoi mustikka.
1. Kuoppa. Noin 4 x 3 m ja 0,4 m syvä, lounais-kaakkoissuuntainen. Pohja-ala on lähinnä neliön muotoinen. Kuopan pohjalla on kaksi n. 0,5 m halkaisijaltaan olevaa kiveä, jotka ovat ilmeisesti peräisin kuopan eteläsivulta, missä on aukkokohta. Kuopan reunoilla esiintyy
myös joitakin kiviä. Kuoppa rajautuu etelänurkassa n. 2 m halkaisijaltaan olevaan maakiveen ja myös välittömästi kuopan itäpuolella on n. 2 m ja luoteispuolella n. 1,5 m
halkaisijoiltaan olevat maakivet. Kuopan keskellä kasvaa n. 20 m pitkä kuusi. Muodostelman rakenne viittaa lähinnä asumuksen/rakennuksen pohjaan.
2. Painanne. Noin 6 x 4 m ja n. 0,3 m syvä. Muodostelma on lähes pohjois-eteläsuuntainen.
Koepistossa todettiin: n. 15 cm paksu humuskerros, huuhtoutumiskerros lähes puuttui ja rikastumiskerroksessa ei merkkejä likamaasta. Humuskerroksen perusteella voi arvioida, että kyseessä on ainakin n. 50 vuotta vanha muodostelma. Muodostelman rakenne viittaa lähinnä rakennuksen pohjaan.

Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 4 km Kokkolan keskustasta kaakkoon, Jyväskyläntie no 13 länsipuolella, noin 350 metrin etäisyydellä tiestä. Kohde sijaitsee Topparbackenin pohjoisosan korkeimman kohdan tuntumassa. Topparbacken on pohjois-eteläsuuntainen ja noin kilometrin pituinen moreenimäki. Mäen rinteet laskevat paikoin jyrkästi. Alue on kivistä ja siirtolohkareita esiintyy paljon.
Alueella on nauriskuoppa, kaksi rajakiveä, noin 30 metriä pitkä peltoaita sekä muodoltaan neliömäinen kuoppa (mahdollinen rakennuksen pohja).
Perimätiedon mukaan rajakivi 1 on ollut pystytettynä ainakin jo 1900-luvun alussa. K. H. Renlundin museon lausunnossa 1996 Topparbacken mainitaan mahdollisena keskiaikaisena piilopaikkana. Alueeseen liittyy myös tarinoita, joiden mukaan paikalla olisi Suomen sodan aikaisia puolustusrakennelmia. Inventoinnissa ei löydetty kirjallisuudesta tai maastosta edellisiin viittaavaa.

Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 4,6 km Kokkolan keskustasta kaakkoon, Jyväskyläntien no 13 ja Sokojan tien välisellä alueella. Topparbacken on pohjois-eteläsuuntainen ja noin kilometrin pituinen moreenimäki. Kohde sijaitsee Topparbackenin eteläosan korkeimmalla kohdalla välittömästi voimalinjan eteläpuolella. Maasto on alueella kivikkoista ja korkeimmalla kohdalla on rakkaa.
Alueella on kaksi kiviaitaa välittömästi sähkövoimalinjan eteläpuolella. Aitojen eteläpuolella on rakkakivikkoa. Itä-länsisuuntaiset aidat sijaitsevat vierekkäin. Ne ovat noin 30 m pitkiä ja koottu keskimäärin 0,5 m halkaisijoiltaan olevista kivistä, myös isoja, noin 1-1,5 m halkaisijoiltaan olevia kiviä on käytetty rakentamiseen. Aitojen välissä on noin 3-4 metriä leveä tasaisempi alue, mistä kiviä on ilmeisesti otettu aitojen rakentamiseen. Tällä alueella kasvaa tiheästi nuorta puustoa. Kivien pinnalla on vanha jäkäläkasvusto.
Lisäksi alueella on kuoppa, joka sijaitsee välittömästi mäen halki kulkevan rajalinjan eteläpuolella ja kaavan suunnittelualueen rajan tuntumassa. Kuoppa on noin 4,5 x 2 metrin ja 1 metrin syvyinen. Se on itä-länsisuuntainen ja kapenee länsipäähänsä. Pohja-ala on muodoltaan kolmiomainen. Kuopasta on nostettu kiviä sen eteläpuolelle.
Topparbackenin alueeseen liittyy tarinoita, joiden mukaan paikalla olisi Suomen sodan aikaisia puolustusrakennelmia. K. H. Renlundin museon lausunnossa 1996 Topparbacken mainitaan mahdollisena keskiaikaisena piilopaikkana. Inventoinnissa ei löydetty kirjallisuudesta tai maastosta edellisiin viittaavaa. Pintakasvillisuuden perusteella kohteen rakenteet eivät ole syntyneet aivan lähihistoriassa.
Vuoden 2014 inventoinnin mukaan kohde sijaitsee suunnitellun voimalinjan alle, se saattaa vaurioitua rakennusvaiheessa.

Koskela (1000010569) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee noin 230 metriä Lestijoen pohjoispuolella, Meijerin sillan kohdalta noin 500 metriä luoteeseen, matalalla joen suuntaisella peltokumpareella. Paikalta on löytynyt kvartsikaavin ja palanutta luuta. Löydöt ovat vähäisiä, mutta on mahdollista, että paikalla on kivikautinen asuinpaikka. Topografialtaan paikka sopii kivikautiselle asuinpaikalle.

Rytkönperä (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Metsämaastossa, pienellä kumpareella 4 röykkiötä, läpimitaltaan noin 3,5 x 2,5 metriä. Kaikki ovat pahoin maanmuokkauksessa/metsän äestyksessä vahingoittuneita.
Tarkastettava maastossa!

Rasmusbacka (Kultti- ja tarinapaikat)
Ajoittamaton; Sokojan kylästä vajaa 2 km luoteeseen sijaitseva mahdollinen uhrikivi (?), joka on kooltaan noin 5 x 5 metriä ja korkeudeltaan 1,2 metriä. Kivessä on yhteensä 4 kuopannetta.
Tarkastettava maastossa!

Vändörsbergen (Asuinpaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Öjan koululta noin 6 kilometriä pohjoiseen, kivisellä Vändörsbergen -nimisellä mäellä. Mäen korkeimmalla kohdalla on pirunpelto. Paikalla on ns. tomtning -asumus, jonka sisämitat ovat 2,5 x 2 metriä, muoto ovaali, oviaukko on itään. Tomtningin sisäpuoli on kivetön. Edellisestä noin 50 metriä pohjoiseen on noin 5,5 x 2,5 metrin suuruinen matala röykkiö. Kohteen ajoitus ja funktio määrittelemättömät.

Munsön (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Öjan koululta noin 4,8 kilometriä koilliseen, Munsönin koillisosassa. Paikalla on röykkiö, jonka koko on noin 6 x 4,5 metriä. Röykkiö on turpeen peittämä, mutta siinä ei ole kraatteria. Kohteesta noin 3 metriä pohjoiseen on toinen mahdollinen röykkiö (3 x 2 metriä), joka on kuitenkin epämääräisempi. Röykkiöiden funktiosta ja ajoituksesta ei ole tietoa.

Mustikankylä/Valkeinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Viitasaarelainen Pauli Salonen on ilmoittanut Valkeisjärven luoteispuolella olevan pyyntikuoppia, noin 15 kappaletta. Kuoppia on kummankin puolen annettua koordinaattia.
Kohde on tarkastettava maastossa!

Mathilda (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Lohtajanselällä Vattajanniemen itäpuolella Välimatalasta eteläkaakkoon.
Paikalla kerrotaan olevan pohjahiekkaan painunut puisen laivan pohja.
Hylyn oletetaan olevan turkulainen kuunari Mathilda. Alus haaksirikkoutui lokakuussa 1867. Lastina oli veistettyjä parruja. Laivuri J. Bergroth ja miehistö pelastuivat haaksirikosta. Kokkolalainen Markku Kääntä on löytänyt haaksirikkotiedon arkistolähteistä.
Kohdetta etsittiin Museoviraston vuoden 2021 kenttätöissä viistokaikuluotaamalla laajoja alueita Välimatalan ympäristössä, mutta itse hylkyä ei havaittu.

Heinälamminkytö (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jyväskyläntieltä Kivijärvelle johtavan Kivijärventien eteläpuolella, Huuhkaisenjärven eteläpuolella sijaitsevalla alueella.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Huuhkainen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jyväskyläntieltä Kivijärvelle johtavan Kivijärventien eteläpuolella,
Huuhkaisenjärvestä noin 130 m etelään asumattomalla alueella.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Järvenpäälammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Jyväskyläntieltä Kivijärvelle johtavan Kivijärventien eteläpuolella, Huuhkaisenjärven
ja Kuusjärven eteläpuolella asumattomalla alueella sekä Raatelammen ja Järvenpäälammien välisellä kankaalla.
Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Taivaskallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jyväskyläntieltä Kivijärvelle johtavan Kivijärventien
eteläpuolella, Huuhkaisenjärvestä n. 330 etelään asumattomalla alueella.
Kohdetta ei ole tarkastettu.

Taivaskallio 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jyväskyläntieltä Kivijärvelle johtavan Kivijärventien
eteläpuolella, Huuhkaisenjärvestä n. 650 eteläkaakkoon asumattomalla alueella.

Jokirinne (1000021070) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Lestijoen pohjoisrannalla, aivan rannassa.
Maastokartalle on aivan jokirantaan merkitty tervahauta.
Vuoden 2012 inventoinnissa paikalla käytäessä vesi joessa oli hyvin korkealla, eikä tervahaudan luokse päästy alavan vetisen metsän ja pellon kautta. Kauempaa katsottuna tervahautaa ei erottanut koska kasvillisuus oli tiheää, pusikkoista.

Pännärinkorpi (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Tervahauta ja -pirtti sijaitsevat Haaralammesta noin 1 km lounaaseen Pännärikallioille johtavan pohjoisemman metsätien varrella sorakuopan länsipuolella.
Tervahauta on noin 20 m halkaisijaltaan, noin 10 m pitkä kapea halssi kaakkoon, reunoilla
on ilmakuoppia. Paikalla oli tehty hakkuutöitä ja puusto on poistettu melkein kokonaan haudanpäältä, pääosin jo ennen hiljattain tehtyjä hakkuita.
Tervapirtin kiuas sijaitsee haudasta noin 30 m itäkoilliseen välittömästi sorakuopan länsireunalla. Se on 2,5 halkaisijaltaan ja enimmillään noin 80 cm korkea. Kairauksessa todettiin hiiltä ja hiekkaa kiuaskivien välissä.

Vipukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Tuntematon ajoitus; Tervahauta ja -pirtti sijaitsevat Vipulammesta noin 500 m lounaaseen hieman itään viettävällä kankaalla. Tervanvalmistuspaikan kohdalla maaperä on kuivempaa, ympäröivä alue on rämettynyttä.
Tervahauta on noin 20 m halkaisijaltaan, halssi itään, reunoilla on ilmakuoppia. Päällä
kasvaa nuoria leppiä, pintakasvillisuutena mm. saniaista. Tervapirtin kiuas sijaitsee noin 20 m etelään. Se on vajaa 3 m halkaisijaltaan ja yli 50 cm korkea. Kiukaasta noin 20 m etelään on epämääräisempi kiveys, joka on mahdollisesti myös tervapirtin kiuas.

Aarreharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee laajalla osittain soistuneella kankaalla Lestijoen maisema-alueen itäpuolella. Kohde on merkitty peruskartalle.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien on 15 m, kuopan halkaisija 9 m ja syvyys 0,8 m, halssi suuntautuu koilliseen, pituus noin 3 m, se on sortunut.

Soidinkangas 2 (1000025628) (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Kivirakenne sijaitsee laajan kankaan pohjoisella alarinteellä Lestijoen maisema-alueen lounaispuolella, karkeassa rakkakivikossa.
Pienehkön karkean rakka-alueen eteläosassa on rakan ylimenevä noin 12 m pitkä ja noin 3 m leveä kaistale täytetty pienemmillä 15 – 30 cm:n kokoisilla kivillä, siten että voi helposti kulkea rakan yli. Rakenteen lounaispäässä rakan reunalla on isompia kiviä, koillispuolella aluetta rakan ulkopuolella on kaiveltu.
Rakenne on ihmisen tekemä. Mahdollisesti kyseessä on kesken jäänyt varsitien teko.

Singonmäki 1-3 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Marinkainen. Isojako v.: 1788. Isojakokartta nro: 25. Siinä talo: 12. Paikalla on taloja 1847 pitäjänkartalla. Länsipuolella vieressä ovat talokohteet Singonmäki 2-3. Nämä muodostavat yhtenäisin ja nyt aution kokonaisuuden. Alueella on 1950 luvulla ollut erilaisia ja erikokoisia ulkorakennuksia. Alue ei ole ollut peltona. Alue on nyt niittymäistä ja ruohikkoista. Alueella on erilaisia kiviperusteiden jäännöksiä, joista ei voi sanoa ovatko peräisin vanhoista taloista vaiko myöhemmistä ulkorakennuksista. Alue kuitenkin vaikuttaa arkeologisesti eheältä joskin on voi olla vaikeaa erottaa vanhemman asutuksen jälkiä myöhemmästä.

Kivikautinen; Mahdollinen asuinpaikka sijaitsee Kannuksen Pertun kylässä, Mäntylän talosta 660 m koilliseen kivisellä pellon ja soistuneen alueen välisellä harjanteella, kivikautisen asuinpaikan Hongisto 3 eteläpuolella, siitä noin 200 metriä etelään. Paikalla on havaittu yksi mahdollinen asumuspainanne, halkaisijaltaan noin 10 metriä. Alue on noin 10-15 -vuotiasta taimikkoa, jossa on tehty harvennusta. Vinovalovarjosteessa tällä alueella näkyy enemmänkin painanteen kaltaisia muodostumia, mutta taimikko ja harvennusrisukko vaikeuttavat havainnointia paikan päällä.

Pitkäkoski 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Kaustisten Jylhässä, Köyhäjoen Pitkäkosken länsirannalla olevalla harjujaksolla, suuresta hiekkakuopasta hieman pohjoiseen olevalla rinteellä. Paikalla on havaittu neljä painannetta, joista kaksi on selvempää tapausta, mutta kaksi epämääräisempää tapausta. Painanteet eivät sijoitu kovin optimaalisesti oletettuun muinaisrantaan nähden ja niiden muodossa on satunnaisuutta. Kohteen varmistaminen vaatisi koetutkimuksia.

Rytikarinperä 1 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan keskustasta noin 14 kilometriä koilliseen Rytikarinperä -lahdessa Maasikkakarin pohjoispuolella.
Paikalla on noin 15 metriä pitkä ja noin 5 metriä leveä laivanhylky. Hylky makaa luode-kaakko-suunnassa hiekkapohjalla, keula osoittaa Ruotsalonniemelle päin. Hylky nousee pohjasta enimmillään noin 1,3 metriä ja sen päällä on ristikkäin mahdollisesti kahden maston osia. Hylky on osittain peittynyt sedimenttiin.
K.H.Renlundin museon ryhmä viistokaikuluotasi hylkypaikan kesällä 2017. Hylyn lähiympäristössä on useita kesämökkejä. Merenlahden alueeseen liittyy perimätietona useita laivanhylkytarinoita. Puhutaan mm. Alku -nimisestä laivasta, joka hylättiin Rytikarin alueelle hukkumisonnettomuuden jälkeen 1856. Rytikarin itärannalla on mahdollisesti sijainnut laivaveistöämö.

Rytikarinperä 2 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on noin 14 kilometriä Kokkolan keskustasta koilliseen Ruotsalossa Rytikarinperä -lahdessa Kunnarinpauhan itäpuolella.
Paikalla on viistokaikuluotaamalla havaittu noin 5 metriä pitkä ja pohjasta noin 1,5 metrin korkeuteen nouseva hylyn osa, jossa on havaittavissa kaaria. Kohdetta ei ole tarkastettu sukeltamalla.
Rytikarinperä -lahteen liittyy perimätietoa useista laivanhylyistä. Sinne kerrotaan jääneen hylyksi mm. Kälviällä rakennettu Alku -niminen laiva vuonna 1865. Puhutaan myös "hopialaivasta". Lahden itäosassa on mahdollisesti laivaveistämö.

Jylhän Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi mahdollista tervahautaa.
-kohde tarkastettava maastossa 2019 - smh

Jokikangas (1000037595) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkittyä tervahautaa ei ole tarkastettu maastossa.

Hietahaudankangas (1000037633) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkitty tervahauta - tulee tarkastaa maastossa.

Raikoharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tiainen 2021: Mahdollinen tervahauta havaittiin vasta inventointiraportin teon yhteydessä, eikä paikkaa ole siis tarkastettu maastossa. MML:n korkeusmallissa (vinovalovarjoste) kahden maanottoalueen väliin jäävällä kannaksella on tervahaudalta näyttävä maastonmuoto/anomalia. Asian varmistaminen vaatisi maastotarkastuksen.

Plankkukangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Peruskartalle merkittyä tervahautaa ei ole tarkistettu maastossa.

Mäntyharju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mäntyharjun kaakkoisosassa Mäntyharjuntien pohjoispuolella. Tervahauta on merkattu peruskarttaan. Sen läpimitta on noin 14 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Mäntyharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Mäntyharjun kaakkoisosassa Mäntyharjuntien pohjoispuolella. Tervahauta on merkattu peruskarttaan. Sen läpimitta on noin 15 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen

Juurakkohaudankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee länteen viettävässä rinteessä pitkänomaisen harjanteen länsipuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Rautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee itään viettävässä rinteessä Mäntyharjuntieltä noin 200 metriä länteen Rahkanevan itäreunalla. Tervahaudan läpimitta on noin 16 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen

Pikku Matolampi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee itään viettävässä rinteessä Pikku Matolammesta noin 170 metriä etelään. Tervahaudan läpimitta on noin 10 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sadeharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Isohko tervahauta Sadeharjun koillisosassa, koilliseen vietävässä rinteessä. Tervahaudan läpimitta on noin 21 metriä. Vaatii maastotarkastuksen.

Matolamminneva 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Matolamminkankaan eteläpäädyssä, etelään viettävällä rinteellä. Tervahaudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Matoneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee aivan Särkkisentien itäpuolella länsirinteessä. Tervahaudan läpimitta on noin 10 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Matolamminneva 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan lounaisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 11 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Matolamminkangas N (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lounaaseen viettävässä rinteessä. Haudan läpimitta on noin 11 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Palokangas (1000049058) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Palokankaan kaakkoisrinteessä Jyväskyläntien ja Perhonjoen välissä. Haudan läpimitta on noin 11 metriä ja se on merkitty peruskarttaan. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sortola (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeella peltojen keskellä. Haudan läpimitta on noin 8 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kissakorvenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee peltojen reunustaman kangasniemekkeen eteläreunassa. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kissakorvenneva (1000049062) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee peltojen reunustaman kangasniemekkeen eteläreunassa. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Särkkinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mahdollisen sorakuopan pohjoisreunalla kankaan etelärinteessä. Haudan halkaisija on noin 18 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Fiulikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Fiulikankaan länsirinteessä. Haudan läpimitta on noin 9 metriä. Eteläpuolella on kuoppa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Temppeliharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan lounaisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 14 metriä. Halssi lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen

Jouhisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan lounaisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 10 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sadinkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan länsirinteessä. Haudan läpimitta oin noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sadinkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahaudan läpimitta on noin 15 metriä ja halssi on haudan eteläreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Heinäplassi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi tervahautaa tai hiilimiilua aivan vierekkäin Kellonkankaantien vieressä. Kummankin rakenteen läpimitta on noin 14 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Roskalakso (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan pohjoisrinteessä Haudan läpimitta on noin 12 metriä.

Takakankaanneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeen pohjoisosassa Näätinkiojan itäpuolella. Haudan läpimitta on noin 15 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kalliojärvenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kalliojärvenkankaan länsirinteessä, noin 250 metriä Hyötysaarentien länsipuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen

Kalliojärvenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harjanteella noin 25 metriä Hyötykorventien länsipuolella. Haudan läpimitta on noin 12 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Peuralamminneva länsi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee koillisrinteessä Peuralamminnevan ja Hyötysaarentien välimaastossa. haudan läpimitta on noin 14 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Peuralamminneva etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä kangassaarekkeella Peuralamminnevan ja Venetjärvennevan välimaastossa, noin 350 metriä Särkisentien itäpuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 12 metriä. Tervahauta on merkitty peruskarttaan. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Rintala (1000049593) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pellonreunassa, Antinojan ja pikkuradan välimaastossa. Haudan läpimitta on noin 19 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kuulemakallio (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lummukkanevan reunassa pohjoisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 16 metriä.

Jokinevankangas N (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Jokinevankankaan pohjoisosassa länsirinteessä. Haudan läpimitta on noin 20 metriä, halssi länsi/luoteis reunassa. Tervahaudan itäreunan yli kulkee kärrytie. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Puurolahti (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee vajaat 100 metriä etelään Puurolahden rannasta, Puurolahdenkankaan pohjoisrinteessä. Tervahaudan läpimitta on noin 19 metriä, halssi koillisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Korteraumankoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 40 metriä Piilolantien pohjoispuolella. Haudan läpimitta on noin 20 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hiedanhauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kuhalammista noin 230 metriä etelään, noin 40 metriä Kuhalammintien itäpuolella. Haudan läpimitta on noin 18 metriä.

Fälösön (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on merkitty peruskarttaan ja sijaitsee Kruunupyy kunnanrajan läheisyydessä aivan metsäautotein vieressä. Haudan läpimitta on 16 metriä, halssi lounaisreunalla. Haudasta noin 50 metriä pohjoiseen metsäautoteiden risteyksen läheisyydessä erottuu lidarissa vierekkäin kaksi kaksi kuoppaa ja noin 40 metriä koilliseen yksi kuoppa, jotka ovat mahdollisesti myös tervahautoja (alakohteet). Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hestoosi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta on merkitty peruskarttaan ja sijaitsee metsäautotien pohjoispuolella kantatiestä 63 (Teerijärventie) noin 400 metriä luoteeseen. Tervahaudan läpimitta on noin 15 metriä ja se näyttää lidarkartassa lähes nelisivuiselta. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Jyrkkäsaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee harjanteen päällä, Jyrkkäsaaren korkeimmalla kohdalla. haudan läpimitta on noin 15 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hautahuhta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kaakkoisrinteessä Kouruvedentiestä noin 30 metriä itään ja Iso-Kouruvedestä noin 180 metriä luoteeseen. Haudan läpimitta on noin 20 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Vähä Mäntömaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan länsireunassa turvetuotantoalueiden välissä. Haudan läpimitta on noin 20 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kortevesi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lounaisrinteessä noin 80 metriä Kortevedestä itään ja noin 35 metriä Mäntömaantiestä länteen. Tervahaudan läpimitta on noin 16 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Vehakalamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee koillisrinteessä noin 80 metriä Vehkalammista länteen. Haudan läpimitta on noin 18 metriä. Halssi on rakennettu haudan koillisreunalle kohti järveä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Pikkutörmä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangasniemekkeellä noin 180 metriä Mikkolantien länsipuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 15 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Lahtiladonkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lounaisrinteessä noin 150 metriä Kärmeojan itäpuolella. Haudan läpimitta on noin 15 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Leväniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeella noin 65 metriä Kärmeojan eteläpuolella. Haudan läpimitta on noin 14 metriä, halssi on haudan länsi-lounais reunalla. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Olli-Näätinki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee itärinteessä Valkianevan turvetuotantoalueen luoteispuolella. Haudan läpimitta on noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hautakankaan itärinteessä Valkianevan turvetuotantoalueesta noin 700 metriä lounaaseen. Haudan läpimitta on noin 18 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sarpakoskenräme 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä kumpareella rämeen reunassa. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kytöräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitse kangassaarekkeen eteläosassa rämeen reunassa. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Tiirakari (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan sisäsaaristossa Ykspihlajanlahdella pienestä Tiirakari -nimisestä saaresta noin 170 metriä koilliseen.
Pienveneen hylky pohja-ainekseen uponneena. Hylky on kooltaan noin 6 x 2 metriä. Vene sijaitsee Ykspihlajan alueelle tyypillisellä hienojakoisella savipohjalla. Vene on pohjassa köli alaspäin pohjois-etelä suuntaisesti ja siitä on selkeämmin näkyvillä länsipuolen kylkeä sekä keula- ja peräosaa. Länsipuolen laita nousee noin 30 cm pohja-aineksesta, itäpuolisko on hautautuneena dyynimäiseen savimuodostelmaan.
Vene on rakenteeltaan limisaumainen ja sen puuaines on erittäin kulunutta. Havaintojen perusteella kyseessä on todennäköisesti pieni purjevene, joka vaikuttaa mahdollisesti tyypiltään Perämeren alueen hyljeveneeltä.

Umpisuonmäki (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Umpisuonmäen länsirinteessä metsäpolun varrella. Haudan läpimitta on noin 14 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Lehtisalo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollinen tervahauta Peuranevan ja Vionojan välimaastossa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Tuoretmaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Mahdollinen tervahauta. Vaatii maastotarkastuksen.

Takakangas (1000050752) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Takakankaan etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Särkkisenkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Särkkisenkankaan itärinteessä. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. kohde vaatii maastotarkastuksen.

Särkkisenkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Särkkisenkankaan lounaisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hepokangas (1000050755) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hepokankaan kaakkoisrinteessä Alisärkkisentien länsipuolella. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Pohjakorvenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Pohjakorvenkankaalla metsäautotien itäpuolella. Haudan läpimitta on noin 23 metriä, halssi on haudan länsireunalla. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hyttikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyttikankaan länsiosassa. Haudan läpimitta on noin 11 metriä. hyttikankaan metsäautotie kulkee haudan kaakkoisreunasta. Kohde vaatii maastotarkastuksen. Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Hyttikangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Hyttikankaan itäosassa, pienen peltotilkun luoteispuolella. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. Tervahauta on merkitty peruskarttaan. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Timprunkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Kortelammista lähtevän Kortelampinojan itäpuolella mäenrinteessä. Haudan läpimitta on noin 24 metriä ja halssi on rakennettu haudan länsireunalle. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Haukkaneva (1000051227) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Vissaveden tekojärven koillispuolella kangassaarekkeella. Tervahaudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi on rakennettu haudan lounaisreunalle. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Heponeva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maastokartalle merkitty ja lidar-korkeusmallissa erottuva tervahauta, jonka läpimitta on n. 10 m. Kohdetta ei ehditty inventoida ennen lumentuloa. Kohde tullaan tarpeen mukaan tarkastamaan kenttäkaudella 2024.

Halssin Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Halssin Hautakankaan länsiosassa. Tervahaudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Järvenniemi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee koillisrinteessä Pikku Kouruveden eteläpuolella. Haudan läpimitta noin 13 metriä. Vaatii maastotarkastuksen.

Ison Kouruveden kangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pitkänomaisen harjanteen eteläpäässä rinteessä. Haudan läpimitta on noin 17 metriä. Halssi on haudan koillisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Pikkuniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervhaudan läpimitta on noin 15 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Koskihuhta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kaakkoisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 14 metriä, halssi kaakkoisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Uusineva (1000052647) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Uusinevan laidalla itärinteessä. Haudan läpimitta on noin 25 metriä, halssi on itä-kaakkoisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Maijankorpi (1000052649) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee länsirinteessä. Haudanläpimitta on noin 14 metriä.

Hirvikangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 18 metriä. Halssi on haudan kaakkoisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hirvikangas 2 (1000052651) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan etelärinteessä nevan reunassa. Haudan läpimitta on noin 16 metriä. Halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Huntuksenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan itärinteessä nevan reunassa. Haudan läpimitta on noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Uudenniitunkangas 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan itärinteessä. Haudan läpimitta on noin 16 metriä, halssi haudan koillisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Uudenniitunkangas 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan itärinteessä, nevan reunassa. Haudan läpimitta on noin 12 metriä, halssi on itä-koillisreunassa.

Satokangas (1000052655) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitse kankaan etelärinteessä nevan reunassa. Haudan läpimitta on noin 16 metriä, halssi on haudan kaakkoisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Veivarisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeen koillisreunassa. Haudan läpimitta on noin 13 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Ylipäänkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeen eteläreunalla. Haudan läpimitta on noin 20 metriä, halssi on haudan kaakkoisreunalla. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Häntäsaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan lounaisrinteessä nevan reunassa. Haudan läpimitta on noin 16 metriä, halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Sauraniittu (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee metsäharjanteen eteläpäässä. Haudan läpimitta on noin 19 metriä, halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Riitasaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan länsiosassa. Haudan läpimitta on noin 10 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kotikangas (1000052671) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan lounaisosassa. Haudan koko on noin 20 metriä, halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Kallohuhdankangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan pohjoisrinteessä lähellä nevan reunaa. Haudan läpimitta on noin 22 metriä, halssi on haudan luoteisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hautarannanniitut (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi on eteläreunassa. Haudasta noin 60 metriä kaakkoon samalla korkeudella on toinenkin suurin piirtein saman kokoinen tervahauta (alakohde). Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Korkiakangas (1000052674) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäenrinteessä Köyhäjoen pohjoispuolella. Haudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Lehmäkoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 17 metriä, halssi on haudan etelä-lounais reunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Lehtisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeen itärinteessä. Haudan läpimitta on noin 15 metriä, halssi haudan itäreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Pirttikangas (1000052724) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 80 metriä Pirtjärvestä kaakkoon kankaan luoteisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 15 metriä, halssi on haudan luoteisreunalla. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Aleksinkartano (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan itärinteessä. Haudan läpimitta on noin 17 metriä. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hanhineva (1000052726) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeessa Hanhinevan reunassa. Haudan läpimitta on noin 15 metriä, halssi on haudan koillisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hanhikangas (1000052727) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 230 metriä Hanhijärvestä lounaaseen kankaan pohjoisrinteessä. Hauta on läpimitaltaan noin 15 metriä, halssi on haudan pohjoisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Tilliniemenharju 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lähdenevan reunassa kaakkoisrinteessä. Haudan läpimitta on noin 21 metriä, halssi on haudan kaakkoisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Tilliniemenharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee aivan Lähdenevan reunassa kankaan etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi on haudan eteläreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Tallisaari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kangassaarekkeen kaakkoisreunassa. Haudan läpimitta on noin 13 metriä, halssi on haudan itäreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen.

Hankosalmi (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Matonevan luonnonsuojelualueen eteläpuolella harjanteella. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko)

Kerttulanhautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaan etelärinteessä. Haudan koko on noin 20 metriä, halssi on haudan eteläreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko). Tervahauta on merkitty myös maastokarttaan.

Sammakkolammit (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Sammakkolampien pohjoispuolella etelärinteessä. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko).

Kivilamminsalo (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Paukanevan luonnonsuojelualueen koillispuolella. Haudan läpimitta on noin 20 metriä, halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko).

Purontakasten Hautakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Paukanevan luonnonsuojelualueen eteläpuolella. Haudan läpimitta on noin 22 metriä, halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko). Tervahauta on merkitty maastokartalle.

Paukakoski (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Lestijoen ja Paukanevan luonnonsuojelualueen eteläpuolella. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi on haudan koillisreunalla. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko).Tervahauta on merkitty maastokarttaan.

Paukakoski etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Paukakosken tervahaudasta noin 300 metriä etelä-lounaaseen metsäautotien ja sähkölinjan itäpuollella. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko)

Heinosenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee kankaalla Iso-Heinosen pohjoispuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 18 metriä. Halssi on haudan lounaisreunassa. Kohde vaatii maastotarkastuksen, todettu lidaraineiston perusteella (LIDARK tervahaudat ja hiilimiilut 2020-2022, museoverkko). Tervahauta on merkitty peruskarttaan.

Pajulamminkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee noin 40 metriä Timmerpakantien pohjoispuolella. Haudan läpimitta on noin 18 metriä. Tiedot perustuvat kansalaispalautteeseen ja lidarhavaintoon, kohde täytyy tarkastaa maastossa.

Outovedenneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Outovedennevan pohjoispuolella kangassaarekkeen reunassa. Tervahaudan läpimitta on noin 16 metriä. Kohde on todettu lidaraineiston perusteella, vaatii maastotarkastuksen.

Peräneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienen kangassaarekkeen etelärinteessä Peränevan luoteispuolella. Haudan läpimitta on noin 18 metriä halssi on haudan eteläreunassa.
Kohde on todettu lidarhavainnon perusteella, vaatii maastotarkastuksen.

Ristojanneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ristojannevan koillispuolella pienen harjanteen päällä. Tervahaudan läpimitta on noin 20 metriä, halssi on haudan kaakkoisreunassa. Hauta on merkitty myös maastokarttaan.
Kohde on todettu lidarhavainnon perusteella, vaatii maastotarkastuksen.

Harju (1000053922) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pohjoisrinteessä Hietasaarennenvan eteläpuolella. Tervahauta on läpimitaltaan noin 20 metriä, halssi pohjoisreunassa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Hietasaari pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee lounaisrinteessä Hietasaarennevan luoteispuolella. Tervahaudan läpimitta on noin 20 metriä, halssi on haudan eteläreunalla. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Ruskineva etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Ruskinevan lounaispuolella etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi eteläreunassa. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Riitakangas (1000053926) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Riitakankaan etelärinteessä. Haudan läpimitta on noin 18 metriä, halssi etelä-lounais reunassa. Tervahaudan eteläpuolella kulkee kärrytie. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Oivuanneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä harjanteella Oivuannevan lounaisreunassa. Haudan läpimitta on noin 16 metriä, halssi on haudan kaakkoisreunassa. Kohdetta ei ole tarkistettu maastossa.

Hassisenkangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kaksi suurta tervahautaa Hassisenkankaan lounaisrinteessä. Isompi tervahaudoista (pääkohde) on läpimitaltaan noin 23 metriä. Sen luoteispuolella on hieman pienempi tervahauta, läpimitta noin 20 metriä (alakohde). Molempien hautojen halssit suuntautuvat lounaaseen kohti nevaa.

Koiraojanhauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee etelään suuntautuvalla kangasniemekkeellä. Hauta on läpimitaltaan noin 20 metriä, halssi suuntautuu etelä-lounaaseen. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Korkiaräme (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Korkiarämeen itäreunalla. Haudan koko on noin 14 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Roskakivenkangas etelä (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienellä kangassaarekkeella keskellä nevaa Roskakivenkankaan eteläpuolella. Haudan läpimitta on noin 10 metriä. Kohdetta ei ole tarkastettu maastossa.

Metsäkytömaa (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäenrinteessä noin puoli kilometriä Jyväskyläntiestä länteen. Haudan itäpuolella kulkee polku. Haudan läpimitta on noin 18 metriä. Havainto tervahaudasta perustuu lidariin ja maastokarttamerkintään, sitä ei ole tarkastettu maastossa.

Teerilampinneva (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Teerilampinnevan itäpuolisen kankaan alaosassa sijaitsee lidar-aineiston perusteella 1-2 tervahautaa. Paikalla ei ehditty käydä. Kohteelle tehtiin summittainen aluerajaus.

Kortepohjankangas pohjoinen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 17,5 km kaakkoon. Paikalla on tervahauta 5p lidaraineiston perusteella. Selkeä. Halssi länteen. Halkaisija 12 m. Paikkaa ei tarkastettu maastossa.

Kotinevan koillispuoli (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 16,1 km kaakkoon. Paikalla on 5 p lidaraineiston perusteella tervahauta, halssi etelään, halkaisija 22 m. Paikkaa ei tarkastettu maastossa.

Nurkkakangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Perhon kirkosta 8,5 km etelään. Paikalla on 5 p lidaraineiston perusteella iso tervahauta, halssi lounaaseen, halkaisija 25 m. Paikka ei tarkastettu maastossa.

Viitasalo (1000083810) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maanmittauslaitoksen 5p/m2 laserkeilausaineiston perusteella kohdalla on tervahauta. Se havaittiin laserkeilausaineistosta vasta raportointityön yhteydessä, joten kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Tervahautaa ei ollut merkitty maastokartoille inventoinnin aikana.

Hautahuhta (1000083812) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Maanmittauslaitoksen 0,5 p/m2 laserkeilausaineiston perusteella kohdalla on tervahauta. Se havaittiin laserkeilausaineistosta vasta raportointityön yhteydessä, joten kohdetta ei ole tarkastettu maastossa. Siten kyseessä on mahdollinen muinaisjäännös. Tervahautaa ei ollut merkitty maastokartoille inventoinnin aikana.

Kaakkuri pohjoinen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kaakkurinlammen pohjoispuolella mahdollinen asumuspainanne, ns. pitkätalo. Läpimitta noin 26 x 4 metriä, itä-länsisuuntainen. Alueelta tunnetaan useita pitkänomaisia myöhäisneoliittisia asumuspainanteita, mutta myös samantyyppisiä luontaisia hiekkadyynien väliin jääviä painanteita. Vaatii tarkempia tutkimuksia.

Polvikoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Polvikosken tila sijaitsee Lestijoen eteläpuolella. Tilalta on löytynyt reikäkivi (hukassa) ja tasataltta KM 10650:1. Esineet ovat löytyneet pellosta, tilan päärakennuksesta noin 200 m pohjoiskoilliseen, läheltä Karjakoskea. Taltan löytötietojen mukaan sen läheisyydestä on tavattu useampia kivikauden aikaisia tulisijoja noin 1 metrin syvyydestä. Inventoinnissa 1980 löytöpaikka kasvoi heinää, joten havaintoja ei voitu tehdä.
Vuoden 2012 inventoinnissa todettiin, että alue on rakennettua sekä hoidettua pihamaata, nurmea ja heinikkoa. Pihamaita ei tarkemmin tutkittu eikä lähiympäristössä havaittu muinaisjäännökselle erityisen potentiaalista maastoa tai merkkejä muinaisjäännöksestä.

Niemi/Rahkonen (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikkalöytöjä viljelysmaalta Rahkosen Niemen talosta itään, Ullavanjärven länsirannalta. Löydöt mäkiniemekkeen pohjoiselta alareunalta, viljelys- ja puutarhamaalta 120 m korkeuden alapuolelta. Maaperä on hiekkamaata.

Vargholmen (Löytöpaikat)
Historiallinen; Vuonna 1996 Öjassa tarkastettiin löytöpaikka, josta oli löytynyt ison, karkeatekoisen saviastian, ilmeisesti historiallisen ajan "kivivadin" paloja. Paikka on Vargholmenin koillisrannalla, noin 100 metriä rannasta oleva korkeahko, kivikkoinen rinne, jossa on mahdollisesti kerättyjä kivikasoja. Alueella tehdyt hakkuut tekivät maanpinnan tarkastelun vuonna 1996 mahdottomaksi. Tietoja kiinteistä muinaisjäännöksistä ei saarelta ole.
Löydöt olivat löytäjällä, joka käynnin aikana ei ollut tavattavissa. Långö byagilletillä oli keramiikasta videonauha, joka katsottiin.

Jokitalo/Sammalisniemi B (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijärven Sammalisniemellä, järven etelärannalla, niemen kaakkoispuolella noin 200-300 metriä etelään niemen kärjestä.
Järven rantapenkereeltä, ojaleikkauksesta hiekkamaalta on noin 5 x 5 m alalta on vuoden 1987 inventoinnissa löydetty kvartsia. Vuonna 1982 paikalta on löytynyt noin 100 m pohjoiseen rantavedestä liuskekärki KM 21539:1. Lisäksi ensiksi mainitusta paikasta noin 100 m etelään samoin rantavedestä tasakantainen piinuolenkärki KM 21539:2.
Inventoinnissa 2007 kvartsien löytöpaikkaa ei pystytty paikantamaan, alueella on useita umpeen kasvaneita leikkauksia hiekkavallin läpi. Asuinpaikka sijaitsee inventointiraportin 1987 kuvauksen mukaan hiekkapalteella, joka on syntynyt ennen järvenlaskua 1874. Mikäli löydöt ovat peräisin kivikautisesta asuinpaikasta, ne eivät ole inventoijan Hans-Peter Schulzin mukaan voineet olla alkuperäisessä kontekstissaan. Sama koskee rantavedestä saatuja irtolöytöjä. Inventoinnissa 2007 rantavyöhykkeellä ei havaittu muinaisjäännökseen viittaavia merkkejä.
Kyseessä voi olla suureksi osaksi tuhoutunut asuinpaikka. Kohteesta noin 150 metriä lounaaseen sijaitsee Sammalisniemi A (421 01 0043).

Sammalisniemi 1 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka on Lestijärven lounaisrannalla Sammalisniemen itärannalla, niemen kärjestä noin 200 m etelään. Paikalta on vuonna 1945 löytynyt pitkä liuskekärki (KM 21539:1). Löytökohta on loivaa, matalavetistä rantaa, jossa vanha rantatörmä erottuu noin 2-2,5 m nykyistä järvenpintaa ylempänä. Maaperä on lähes kivetöntä hiekkaa. Lestijärven pintaa on laskettu useaan otteeseen, joten esine lienee irtolöytö.

Sammalisniemi 2 (Löytöpaikat)
Pronssikautinen; Vuonna 1982 löytyi uintimatkalla Lestijärven rantavedestä Sammalisniemen itärannalta sahalaitainen ja tasakantainen piinuolenkärki (KM 21539:2). Löytöpaikka on liuskekärjen KM 21539:1 löytökohdasta (Sammalisniemi 1, 421 04 0024) noin 250 metriä etelään. Inventoinnissa 1982 ei löytöpaikan lähiympäristöstä havaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Hongistonoja N (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka on Norpanjärvestä noin 200 m etelälounaaseen, järven eteläpuolitse kulkevalta tieltä noin 40 m etelään, Hongistonojaan viettävän peltorinteen yläosassa. Antti Saari on löytänyt paikalta kvartsin. Maaperä on hienoa hietaa; muita havaintoja ei kasvillisuuden vuoksi voitu tehdä. Paikka on sopiva asuinpaikaksi maastosijainnin ja korkeuden suhteen. Lähimmät asuinpaikat ovat samoilla korkeuksilla, noin 300 m etelään, 500 m itään ja 800 m koilliseen, kaikki Norpanjärven ympäristössä.

Haapala/Männikkö (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Ullavanjärven nykyisestä rannasta noin 250 m länteen, Kaustinen-Toholampi kantatien itäpuolella noin 140 m. Antti Saari on löytänyt kynnöspellosta kvartsi-iskoksia (KM 24504). Vasarakirveen (KM 2694:573) löytöpaikka lienee lähettyvillä. Lisäksi Haapalasta kerrotaan myös löytyneen olkakirveen, jonka nykyinen sijaintipaikka on tuntematon. Se lienee noin 280 m pohjoiskoilliseen kvartsien löytöpaikasta. Inventoinnissa 1988 ei tarkempien havaintojen tekeminen pelloilla onnistunut kasvillisuuden vuoksi.

Länttä Jauhoniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Ullavanjärven rannasta ja Ullavan rajasta noin 190 m etelään, Kälviän Jokikylän takamailla. Paikalta on vuonna 1951 löytynyt kivikirves (KM 13709) Jauhoniemen tilan pellosta, talosta noin 100 m pohjoiseen. Paikka lienee ollut saari ennen järvenlaskua. Esine löytyi peltotöissä.
Lisäksi Läntän kylästä Ullavanjärven etelärannalta on perimätiedon mukaan löytynyt 1900-luvun alussa peltoa ositettaessa ruuhi, jossa oli tuohesta tehdyt verkon paulat ja katkelma vitsasköyttä. Löytö on sittemin hävinnyt.

Uusi-Vähälä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Ullavan Alikylässä, noin 20-30 m Ullavanjoen länsirannasta. Paikalta on pellosta vuonna 1944 löytynyt perunannostossa noin 20-30 cm syvyydeltä rombinmuotoinen reikäkivi (KM 24213). Löytöpaikka on kuitenkin sekundäärinen, sillä esineessä on mahdolliset vuosiluvut 1843 ja 1847. Varhaisempi alkuperäinen löytöpaikka ei ole tiedossa.

Rauniopelto (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka on Ullavanjärven nykyisen lasku-uoman, Vionojan, etelärannasta noin 20 m. Paikalta on 1970-luvun alkupuolella löytynyt kivitaltta (KM 23887) joen niemestä hienohietaisesta perunapellosta. Lähialueilta lienevät myös ilmeisesti Amundelan kestikievarin 1800-luvulla lahjoittamat esineet (KM 2067:7-8).
Ks. myös kohde 885 01 0004, Mäki.

Saari (885040004) (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Ullavanjoen itärannalla Alikylässä. Tuluskivi (KM 19594) on ollut Saaren talossa, josta Erkki Saari on lähettänyt sen vuonna 1975 Museovirastoon. Tarkka löytöpaikka ei ole tiedossa, mutta se lienee löytynyt talon lähipelloilta.

Someroharju (924010021) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsuanjoen luoteispuolella, joesta noin 800 metriä, Someroharjun koillisosassa olevan hiekkakuopan lounaisosassa. Täältä leikkauksen laelta löytyi vuoden 1990 inventoinnissa yksi kvartsi-iskos. Mitään muita löytöjä ei havaittu. Someroharjun itäreunalla oli alempana havaittavissa neljä muinaisrantaterassia, joita kuopalle vievä tie osittain halkoi. Tieleikkauksissa ei ollut asuinpaikkamerkkejä.

Palokangas E (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoen länsipuolella, noin 100 metriä valtatie 13 itään, metsäsaarekkeen eteläpään sorakuopassa. Inventoinnissa 1990 löytyi umpeenkasvaneen kuopan pohjoisreunalta yksi kvartsiydin.

Alakorpi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoesta runsaat 700 metriä länteen. Paikalta on tullut poikkikirves (KM 4904:2) keräilijä Jaakko Pitkäkankaan lähetyksen mukana vuonna 1907. Kirves on on löytynyt viisi syltä Alakorven tuvan länsipuolelta viljelemättömästä maasta noin jalan syvyydestä. Vuoden 1990 inventoinnissa ei moreenimaastosta voinut erottaa mitään merkkejä muinaisjäännöksestä.

Järvelä (924040025) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Lappajärven rajalta noin 400 metriä koilliseen.Paikalta löytynyt tasataltta (KM 3842:12) on kuulunut Kaarlo Moilasen keräämiin ja valtion kokoelmiin vuonna 1900 myymiin esineisiin. Löytötietojen mukaan taltta on löytynyt Kalliojärven kylän Järvelän talon pellosta karhitessa. Löytöpaikasta tai löydöstä ei tiedetty vuonna 1990 mitään. Inventoinnin aikana tasaiset hiekkapellot olivat kynnettyjä, mutta mitään merkkejä asuinpaikasta ei havaittu. Lasketun Pikkujärven rannoilla voisi olla asuinpaikoiksi sopivia alueita.

Rauma (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Porasenjoen itärannalla, noin 170 metriä jokiuomasta. Rauman talon pellosta on perunannostossa löydetty naskalimainen kiviesine. Vuonna 1990 talon asukkaat eivät tienneet löydöstä enää mitään. Löytö lienee peräisin joesta loivasti noin 5 metriä kohoavalla kummulla sijaitsevan Rauman talon välittömässä läheisyydessä.

Haukilahti Huusko (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Haukilahden kyläosassa Perhonjoesta noin 200 metriä koilliseen. Paikalta on jo 1870-luvulla löydetty ristinuija ja kivinuija (KM 21399:1-2), joiden löytöpaikkojen tarkempi sijainti on tuntematon. Edellä mainittujen reikäaseiden lisäksi Huuskon alueelta on 1950-luvulla ilmeisesti löytynyt myös kaksi kivikirvestä Matti Haukilahden omistamalta maalta pellosta. Näiden löytöpaikka on pieni peltoalue runsas 100 metriä talosta koilliseen. Kivikirveet ovat joutuneet hukkaan. Kokonaisuudessaan alue on hyvää hiekkamaata.

Salmela Myllykangas (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen ja Kruunupyynjoen vesistöjen jakajalla, Perhonjoesta noin 140 metriä länteen ja Räyringinjärvestä 900 metriä itään metsäisellä ja kivisellä kankaalla. Salmelan talon itäpuolelta runsas 200 metriä on vuonna 1929 löytynyt soranotossa pronssinen kupurasolki, joka on ollut heti turpeen alla lyijyhiekkakerroksessa. Luunpaloja tai hiiltä ei ollut havaittu paikalla. Paikkakuntalaisten mukaan löytöpaikalla oli ollut soranotossa hävitetty iso kumpumainen kohouma. Samalta kukkulalta, soljen löytöpaikasta noin kaksi metriä itään oli pari vuotta aikaisemmin löytynyt myös sulanut pronssinpala.
Löydön sijaintipaikka kahden vesistön kapealla kannaksella viittaa nimenomaan eränkäyntiin vesistöjä pitkin; mahdollisesti kysymyksessä on eränkävijän tilapäinen polttohautaus.
Vuoden 2020 maastotarkastuksessa todettiin em. vanhan soranottopaikan länsipuolella mäenrinteen terassilla tasainen itä-länsisuuntainen ja noin 8x12 läpimittainen alue, joka rajautuu idässä soranottopaikkaan. Alue on varsin selvärajainen ja sen kasvillisuus poikkeaa ympäröivästä metsämaasta. (alakohde). Kyseessä saattaa olla asuinpaikka tai jokin muu aktiviteettialue, mutta sen selvittäminen vaatisi jatkotutkimuksia.

Vinnilä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Räyringinjärven kakkoisrannasta noin 400-450 metriä etelään. Paikalta on löytynty tasataltan teräkatkelma (KM 2675:511). Esineen on ilmoitettu löytyneen Vinnilän talon pellolta ennen vuotta 1890.

Tikkakoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoen koillisrannalla, Pulkkisen kylän tienristeyksestä noin 3,2 kilometriä eteläkaakkoon. Paikalta on löytynyt vuonna 1891 museoon toimitettu tasataltta (KM 2804:3). Varsinainen löytöpaikka ei ole tiedossa.

Kupari (1000005993) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Vetelin eteläosassa, Porasenjoesta noin 200 metriä pohjoiseen. Kuparin talon pellosta, talon pohjoispuolelta on vuonna 1899 löytynyt tasataltta (KM 3681:2). Tarkemmat löytötiedot puuttuvat. Vuoden 1990 inventoinnissa ei havaittu muinaisjäännökseen viittaavia merkkejä.

Polso (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Vetelin itäosassa, Sillanpäästä Halsuaan vievän maantien kaakkoispuolella ja Halsuanjoen kaakkoisrannalla. Polson talon pellosta, tuvan eteläpuolelta on löytynyt tasataltta (KM 3681:4), joka on lunastettu Kansallismuseon kokoelmiin vuonna 1899. Vuoden 1990 inventoinnissa ei havaittu muinaisjäännökseen viittaavia merkkejä.

Rytinniemi (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Haapajärven länsirannalla. Paikalta on vuosisadan vaihteen tienoilla löytynyt mahdollinen reikäkiven teelmä (KM 3711:6). Löytöpaikka on hieman epävarma.

Haapala (1000005996) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Haapajärven pohjoispuolella. Haapalan talon kohdalta on vuonna 1909 löytynyt veneenmuotoinen vasarakirves. Vuoden 1990 inventoinnissa ei muinaisjäännökseen viittaavia merkkejä.

Läspä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on mahdollisesti löytynyt kvartsinuolenkärki (lunastettu vuonna 1890). Arkistotietojen mukaan löytöpaikka on kirkonkylän Lespejärvi. Kirkon vieressä sijaitsee Läspän talo, mutta sen läheisyydessä ei ole minkäänlaista järveä. Toinen Läspä-niminen talo Vetelissä sijaitsee kirkolta linnuntietä noin 11,1 km kaakkoon Perhonjoen pohjoispuolella, paikassa, jossa Pitkäkosken alapuolinen joki levenee järvimäiseksi suvannoksi (p=7038680, i=3347380).

Koivuneva (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhon kunnan rajalta ja Perhonjoesta noin 700-800 metriä luoteeseen. Koivunevan torpan maalta, asuinrakennuksesta 10 sylen etäisyydeltä ja 2 sylen syvyydestä on löytynyt vuonna 1911 lunastettu kivitaltta (KM 5796:2).

Pulkkinen (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Mahdollinen löytöpaikka sijaitsee Pulkkisen kylässä, koulumäellä, noin 250 metriä Perhonjoesta itään. Kysymyksessä on tasataltta (nro 1611), jota säilytetään Vetelin kotiseutumuseossa. Esineen löytötiedot ovat erittäin puutteelliset, mutta sen ilmoitetaan olevan koulumäeltä. Onko ilmoitettu paikka todellinen löytöpaikka vai onko esine mahdollisesti siirtynyt koulun kokoelmista museolle on epäselvää. Myös Vetelin museossa säilytettävän tasataltan (nro 670) löytöpaikka lienee Pulkkisen kylässä. Löytötietojen mukaan se on löydetty 60 cm:n syvyydestä Pulkkisenkosken rannalta.

Katiskoja (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kysymyksessä on pohjalainen tasataltta, jonka löytöpaikka on epävarma. Löytötietojen mukaan esine on löytynyt Ylivetelin kylän Katiskojan pellolta. Mahdollisesti löytöpaikka on suunnilleen koordinaattien ilmoittama tasainen peltoalue. Vuoden 1990 inventoinnissa alueella ei ollut minkäänlaisia havaintomahdollisuuksia. Esinettä säilytetään Vetelin museossa.

Iso-Möttönen (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Perhonjoen leventymän Perhonlammin muodostamassa niemekkeessä. Lampelan, Iso-Möttösen ja Hautamäen talojen läheisyydestä, pelloilta ja pihamaalta on eri aikoina löytynyt useita kivikautisia esineitä, mm. tasatalttoja reikäkivi ja poikkikirves (KM 9285:1-2, Vetelin museo 654, 657 ja 659). Viimeksi vuoden 1990 inventoinnissa löytyi Hautamäen talon puutarhan länsipuolelta rinnepellolta hioin (KM 25973). Koska löytöjä on alueelta useampia, on mahdollista, että paikalla on jossakin näiden talojen läheisyydessä kivikautinen asuinpaikka.
Vuoden 2020 inventoinnin aikana alueen kaikki pellot oli kynnetty ja siten havaintomahdollisuudet olivat hyvät. Mutta kynnetyllä alueella ei havaittu merkkejä kiinteästä muinaisjäännöksestä. On mahdollista, että kivikautinen asuinpaikka on sijainnut entisen saaren etelärinteellä, joka on nykyään kokonaan rakennettua.

Peltokangas (1000007213) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Peltokankaan talosta noin 200 m etelään. Paikalta on löytynyt kaksi reikäkiveä (KM 3772:2, KM 5522:1); toinen vuonna 1897 ja toinen 1900-luvun puolella samasta paikasta hiekkaa ajettaessa. Vuoden 1990 inventoinnissa ei löydetty mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Raivionmaa (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on vuonna 1950 löytynyt suolta ojaa kaivettaessa noin 0,5 metrin syvyydestä lattea reikäkivi (Vimpeli-seuran kokoelmat). Löytöpaikka on nykyisin pelloksi raivattua entistä suota.

Kellokoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoen koillisrannalla. Perhonjoen Kellokoskea ruopattaessa löytyi 1860-luvulla kosken pohjasta kaikkiaan 6 kiviesinettä (KM 561; 615:1-5). Vuoden 1990 inventoinnissa paikalla ei havaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.
Mahdollinen kivikautinen "uhri-/palvontapaikka".
HUOM. Vuoden 2020 inventoinnissa todetaan, että tarkka löytöpaikka ei ole tiedossa ja mj-rekisterin piste on väärässä paikassa. Löytötietojen perusteella esineet löytyivät joen pohjasta, rekisterimerkintä on n. 55 m joesta koilliseen talon pihassa.

Oksakoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee entisen Oksakosken osuuskaupan tontilla, Perhonjoen Oksakosken koillisrannalla, noin 5 m rantatörmästä. Paikalta on vuonna 1928 löytynyt reikäkivi (KM 9153). Mahdollisesti Oksakoskelta on peräisin myös reikäkivi KM 3772:3.

Liukko Sivula (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Alimmaisen Pirttijärven pohjoisrannalla. Paikalta on vuonna 1912 löytynyt peltoa kynnettäessä pohjalainen kourutaltta (KM 8003:1). Esine löytyi Sivulan talosta 200 m länteen, Alimmaisesta Pirttijärvestä 25-30 m ja 50 m aitasta.
Lisäksi Alimmaisen Pirttijärven ympäristöstä Salmenaho-nimiseltä "kankaan niemeltä" on löytynyt rautaisen keihäänkärjen kärki (KM 80003:2). Löytöpaikka sijaitsi yhden tiedon mukaan "toisella puolen järveä", toisen tiedon mukaan 70 - 80 metriä Sivulan talosta koilliseen, 200 metrin päässä Alimmaisesta ja 500 metrin päässä Ylimmäisestä Pirttijärvestä. Tarkempi löytöpaikka tuntematon.

Koivukoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoen koillispuolella, joesta noin 100 metriä. Paikalta on vuonna 1945 löytynyt kourutaltta (KM 13704). Esine on löytynyt Koivukosken tilan pihamaalta rakennuksen vierestä, mahdollisesti rakennuksen lounaispuolelta olevalta perunamaalta. Inventoinnissa 1990 ei löytynyt mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Saloranta (1000007219) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Perhonjoen itä-koillisrannassa, noin 500-600 m Saloranta -nimisestä talosta etelään. Tilan maalta on vuosina 1955 ja 1961 löytynyt kaksi kivikautista esinettä (KM 16142:1-2). Esineet löytyivät uudispellon raivauksessa noin 20 cm:n syvyydestä savimaasta. Löytäjän mukaan paikasta löytyi myös kvartsia. Inventoinnissa 1990 paikalla ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Lähdemäki/Yrttikoski (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Perhonjoen koillisrannalta, joesta noin 30-40 metriä, on vuonna 1975 löytynyt Lähdemäen tilan pellosta, talosta noin 350 m itään reikäkivi (KM 19906). Myös naapuritilan puolelta Yrttikoskesta on aiemmin löydetty kaksi reikäkiveä (Perhon museo). Vuoden 1990 inventoinnissa ei kynnetyillä rantapelloilla havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä.

Jylhänpelto (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Poikkikirveen (säilytetään Vetelin museossa) löytöpaikaksi mainitaan Jylhänpelto Perhossa, joka sijaitsee Jylhänjärven länsipuolella. Tarkempaa löytöpaikkaa ei vuoden 1990 inventoinnissa pystytty määrittämään.

Tyynelä (1000007222) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Valtatie 13:n itäpuolella, Mustalammen länsipuolella sijaitsevalta Tyynelän talon maalta on löytynyt soikea reikäkivi ja tasataltta (säilytetään Perhon museossa). Reikäkivi on löytynyt Tyynelän pellosta noin 25 cm:n syvyydestä. Inventoinnissa 1990 ei talon läheisiltä pelloilta löytynyt mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.
Inventointi 2020: Löytöpaikka ei ole tarkasti tiedossa ja viereisen kynnetyn pellon pinnalta ei tehty havaintoja.

Ylijoki (1000007224) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Oksakosken kylässä, Perhonjoen länsipuolella. Ylijoen talon pellosta on vuonna 1946 löydetty kivikirves. Ylijoen talo sijaitsee joesta noin 180 m lounaaseen, mutta itse löytöpaikka lienee Perhonjoen lounaisrannan peltoja.
Vuoden 2020 inventoinnissa todetaan, että tarkkaa löytöpaikkaa ei tiedetä.

Korkiakangas Linna (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Korkiakankaan Linnan talon pellosta on vuonna 1960 löytynyt reikäkivi. Korkiakangas on Perhon itäosien vaara-asutuksen korkeimpia kohtia ja löytöpaikka sijaitsee selvästi yli 200 metrin korkeudessa. Esinettä ei voine pitää kivikautisen asuinpaikan merkkinä.

Kauppinen (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kauppisen talo sijaitsee Halsuan kirkonkylän alueella, kirkosta noin 700 metriä pohjoisluoteeseen Halsualta Kaustiselle vievän maantien koillispuolella. Kauppisen talon maalta on 1800-luvun lopulla löytynyt joen rinteeltä tasataltta (KM 2067:9). Ilmeisesti löytöpaikka on Venetojan rantatörmä, noin 380-400 metriä koilliseen Kauppisen talosta. Inventoinnissa 1989 jokivarren pellot olivat kyntämättä.
Vuoden 2014 inventoinnissa Alueen pellot olivat vain pieneltä osalta muokattuina ja lisähavaintoja ei saatu. Topografian perusteella keskustan alue ja siitä pohjoiseen jatkuva pellon yläosa on otollista aluetta esihistorialliselle toimintapaikalle.
Ensimmäinen Kauppinen sijaitsi ilmeisesti nykyisen Lestijärventien ja Perhontien hangassa.
Vuosilta 1848 ja 1897 peräisin olevan pitäjänkartan mukaan Kauppisen talo sijaitsi Lestijärventien eteläpuolella nykyisten Vanhainkodin ja perennapuiston välisellä alueella.

Karhulahti (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsuanjärven Hietalahden pohjoisrannan ja Halsua-Veteli -maantien välissä Karhulahden tilan alueella. Karhulahden talon maalta on 1800-luvun lopulla löytynyt pronssinen valmunuppinen kaarisolki (KM 2941:9). Esine lienee talon pihapiirin alueelta.

Karvonen (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Karvosen talon maalla, Yli-Karvosen talon pohjoispuolella, Penninkijoesta noin 180 m itään. Paikalta on löytynyt 1800-luvun lopulla nuijakivi (KM 3681:5) hietamaasta.

Kanala Uusitalo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsua-Lestijärvi maantien pohjoispuolella, Kanalan koulun itäpuolella, Uusitalon tilalla. Pohjanmaan museossa oleva oikokirves on löytynyt Uusitalon navettarakennuksen pohjoispuolelta peltoa kynnettäessä. Esine tuli noin 20 cm syvyydestä, eikä paikalla tavattu muuta esineistöä. Edellä mainitusta löytökohdasta noin 200 m etelään, Kanalan talon lähistöltä on löytynyt taltta (KM 2108:2).
Lisäksi Uusitalon löytöpaikasta noin 550 m etelälounaaseen on mainittu löydetyn vielä kivikirves uudispeltoa raivattaessa. Löytöpaikka on Kanalan urheilukentän länsi-lounaispuolella. Inventoinnissa ei kuitenkaan löytöpaikkaa, urheilukentälle johtavaa ajouraa sekä sen itäpuolella olevaa sorakuoppaa tarkastettaessa havaittu merkkejä muinaisjäännöksestä.

Hakala (1000007351) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsua-Lestijärven tieltä noin 160 metriä etelään. Hakalan talon pellosta on kyntötöiden yhteydessä löytynyt tasataltta (KM 3842:9). Tarkemmat löytötiedot puuttuvat.

Mustalammen harju (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Paikalta on vuonna 1901 löytynyt tasataltta (KM 3948:2). Löytöpaikka on noin 5 km Hotakaisen talosta itään; umpeen kasvaneelle Mustalammille on matkaa noin 5,7-6 km. Löytöpaikka lienee lammelta kohti Karvosen kylää suuntautuvalla harjujaksolla, jossa nykyään on sora- ja hiekkakuoppia. Sorakuoppien tarkastuksessa ei inventoinnin yhteydessä havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa. Löytöpaikan korkean sijainnin (yli 160 m mpy) perusteella on mahdollista, että kysymyksessä on hukkaan joutunut esine.

Tampparin oja (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee kuivatun Meriläisenjärven (Liedesjärven) lasku-uoman Tampparin ojan lounaispuolella ja Keskitalon pohjoispuolella. Paikalta on vuonna 1904 lunastettu liuskekeihäänkärki (KM 4334:1), joka on löytynyt ojaa kaivettaessa.

Ruuska (1000007354) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Ruuskan talon ja Penninkijoen välissä, noin 50 m länteen Penninkijoen ylittävältä maantiesillalta. Ruuskan talon itäpuolelta jokirantapellolta on löytynyt oikokirveen katkelma (KM 5309:1). Mahdollisesti myös Pohjanmaan museossa säilytettävä reikäkivi (PHM 884) on Ruuskan talon läheisyydestä.
Ruuskan eli nykyisen Juholan talon omistajan Tarmo Ruuskan mukaan (suullinen tiedonanto puhelimessa 12.2.2007) talon porstuan alta on tullut esiin hirsiä sekä nyrkinkokoisia, mustia ja nokisia kiviä. Kivet ovat olleet nurkkahirsien sisäpuolella.

Hietalahti (1000007355) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsuanjärven pohjoispuolisessa Hietalahden niemessä. Hietalahden talon pihamaata raivattaessa on tallirakennuksen päästä löytynyt reikäkivi (KM 5728:1). Tilojen rakennuksia on vuoden 1911 jälkeen siirrelty, joten myöskään täsmällinen löytöpaikka ei ole tiedossa. Ilmeisesti se on kuitenkin talojen pihapiirissä mäellä. Inventoinnissa 1989 Hietalahden talon pohjoispuolella oleva rinnepelto oli kynnettynä, mutta mitään muinaisjäännökseen viittaavaa ei havaittu.

Urheilukenttä (1000007356) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsuan koulukeskuksen itäpuolella, koulusta noin 70 m itään, urheilukentällä. Ilmeisesti urheilukentän itäreunasta on vuonna 1948 löytynyt kaksoistaltta (KM 11995) noin 30 cm:n syvyydestä ruskeasta hiekkamaasta. Inventoinnissa 1989 ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Kalliokoski (1000007357) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Venetjokeen laskevan Kiviojan pohjoispuolella. Paikalta on vuonna 1946 jokea räjäyttämällä perattaessa löytynyt kiven kolosta reikäkivi (KM 11996). Tarkka löytöpaikka on epäselvä, mutta lienee Kalliokosken maantiesillan läheisyydessä.

Isoharju (1000007358) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsua-Kaustinen tien ja Meriläiseen vievän tien risteyksestä noin 200 m länsilounaaseen. Paikalta on vuonna 1948 löytynyt kaksi reikäkiveä (toinen luonnonkivi?). Esineiden löytötiedot ovat varsin epäselvät, mutta ne ne lienevät löytyneen Isoharjun päältä hiekkakuopasta. Inventoinnissa 1989 ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Isokangas Lahdenperä (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsuanjärven pohjoispuolisella pellolla noin 200 m järven rannasta ja runsas 200 m Halsuan-Vetelin tieltä etelään. Paikalta on vuonna 1940 löytynyt peltoa kynnettäessä poikkikirves (KM 13454). Paikka on ollut suoniittyä. Inventoinnissa 1989 alueen kaikki pellot olivat kyntämättä, joten tarkempi havainnointi ei ollut mahdollista.

Oosinharju (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Isoharjun alueella, Halsua-Kaustinen -tien lounaispuolella olevan sorakuopan eteläosassa. Löytötietojen mukaan liuskekärki (KM 16645) on löytynyt vuonna 1950 kunnan sorakuopasta noin metrin syvyydeltä. Inventoinnissa 1989 ei kuopan alueella havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Hautala (1000007361) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Hautalan tilan Liedeskankaan pellosta on vuonna 1968 löytynyt ojankaivuun yhteydessä poikkiteräinen taltta (KM 17603). Paikka on pieni pohjoiseen viettävä peltokaistale, joka inventoitaessa 1989 oli nurmella.

Majasaari (1000007362) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Rintalan talon länsipuolen pellosta on vuonna 1970 ojankaivuun yhteydessä löytynyt tasataltta (KM 21044). Inventoinnissa 1989 alueen pellot olivat kyntämättä, joten tarkempia havaintoja ei pystytty tekemään.

Laurila (1000007363) (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Halsuan kirkonkylän koululta noin 150 m koilliseen. Paikalta on löytynyt perunamaasta hiekkaisesta multamaasta perunannoston yhteydessä liuskekeihäänkärjen katkelma (KM 23939). Inventoinnissa 1989 pelto oli kääntämättä. Läheisiä peltokaistaleita tarkastettaessa ei havaittu mitään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Puhdistamo (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Lestijoen eteläpuolella, joesta noin 185 metriä, loivasti jokeen laskevassa pellossa, rannassa olevan puhdistamon lounaispuolella noin 125 metriä. Inventoinnissa 2007 paikalta löytyi kivitaltta. Mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa ei löydetty.

Käräjäluoto Rahakallio (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka sijaitsee entisen Lohtajan alueella Käräjäluodon länsirannalla ns. rahakallion luona.
Rantakivikosta ja rantavedestä on löytynyt pitkän ajan kuluessa 1700-luvun kuparitaalereita ja -äyrejä. Ensimmäinen raha löytöpaikalta toimitettiin Muinaistieteelliselle toimikunnalle jo vuonna 1882. Rahalöytöjä tehtiin myös 1930-luvulla. Vuonna 1978 Suomen Kansallismuseo lunasti 177 rahaa, joista yksi oli yhden taalerin plooturaha ja loput olivat pyöreitä kuparikolikoita. Vanhimmat rahat ovat vuosilta 1715-1718 ja nuorimmat vuodelta 1748.
Vuonna 1988 Pietarsaaren museo teki löytöpaikalla tutkimusta Bothnia Navalis ry:n kanssa. Ranta-aluetta ja merenpohjaa inventoitiin ja metallilöydöt otettiin talteen dokumentoiden löytöjen sijainti 10 x 10 metrin ruuduissa. Löytöihin kuuluu 974 rahaa, 10 metallipalaa ja 7 naulaa. Rahat ovat vuosilta 1718 - 1748. Rahoja on löytynyt paikalta myös 1995.
Sukeltaja ja merihistorian harrastaja on kertonut havainneensa 1980-luvulla rantavedessä myös hylyn. Hylyn on oletettu olevan 1748 haaksirikkoutunut tasasaumainen jahti Förstfodingen, jonka omistivat oululaiset kauppiaat Simon Nylander, Sven Sanman ja Pahlman. Alus oli 22 metriä pitkä ja 75 lästin vetoinen. Upotessaan se oli matkalla Oulusta Tukholmaan. Museoviraston meriarkeologian yksikkö teki tarkastuskäynnin kohteelle syksyllä 2006. Olosuhteet olivat tuuliset ja epäedulliset eikä hylkyä havaittu. Museovirasto ja K.H.Renlundin museo/Keski-Pohjanmaan alueellinen vastuumuseo tekivät 2021 paikalla monipuolisin menetelmin inventointia hylyn paikantamiseksi. Mitään hylkyyn viittaavaa ei havaittu.
Paikalla on voinut tapahtua merihistorian harrastajan olettama haaksirikko ja paikalla on voinut olla hylky. Haaksirikkoutunut laiva on kuitenkin voinut hajota kokonaan matalassa kivikkoisessa rannassa, osia on voinut ajautua muualle tai hylyn puuosat on voitu käyttää muihin tarkoituksiin aikojen kuluessa. Maankohoaminen on voinut vaikuttaa hylyn kohtaloon.

Varvsviken (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka on Kokkolan keskustasta pohjoiseen Kaustarvikenin itäosassa ja Morsiussaaren itäpuolella Morsiussaaren lahdella.
Rafael Nyqvistin löytämä ankkuri, joka löytynyt Kokkolan Varvsvikenistä, siitä osasta vanhaa Kokkolan satamaa, jossa varhaisimmat alukset rakennettiin.

Harrinniemi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka on Kokkolan Vanhansatamanlahden ja Yxpilan välillä Harrbådanin eli Harrinniemen edustalla.
Ankkuri, joka löytyi vuonna 1976 troolauksen yhteydessä. Turun merihistoriallisen museon mukaan ankkuri on peräisin 1800-1900 -vaihteesta. Sen on oletettu olevan peräisin sotalaivalta. Ankkurityypin englanninkielinen nimitys on "Patent-bower", mutta tunnetaan myös "Trotman:in" ankkurina.
Ankkurista julkaistiin kuva Österbottningen -lehdessä 9.11.1976.

Laitakari (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka on Kokkolan Möllerinlahdella.
Brittiläisen höyrylaiva Moltonin ankkurit ja kansilastin jäänteitä.

Soldatskär itäranta (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan Vikåvikenin länsirannalla, Soldatskärin ja Varvin 1800-luvun laivanrakennuspaikkojen välissä.
Puurunkoisen aluksen osia rantavedessä ja maankohoamisen vuoksi myös kuivalla maalla. Perimätiedon mukaan kyseessä on kolmen aluksen osia; kölien kappaleita ja kaaria. Lisäksi alueella on paljon jäsentymätöntä puutavaraa. Osa rakenneosista on painuneena mutaan.
Kokkolan Soldatskärissä on ollut laivaveistämötoimintaa viimeistään 1760 –luvulta
alkaen. Vuodelle 1766 päivätty kartta osoittaa laivanrakennuspaikan tuolloin saarena
olleeseen Soldatskäriin. Samanaikaisesti Waldius, Pasanen ja Reinius omistivat
rakennuksia alueelta. Veistämö siirtyi 1770 –luvulla Rahmin kauppahuoneen
omistukseen. Vuonna 1810 osan varvista omisti Anders Roos vanhempi, jolle hallinta
ilmeisesti siirtyi vaimon suvun kautta (os. Rahm). Veistämö perustettiin uudelleen
23.1.1825, jolloin Anders Roos nuorempi sai senaatin privilegion laivanrakennukseen.
Veistämö oli Roosien omistuksessa vuonna 1842 tapahtuneeseen Andersin
kuolemaan saakka. Viimeisemmässä vaiheessa veistämön toimintaa harjoitti Hans
Anders Björkmanin perustama kauppahuone ja hänen kuoltuaan vuonna 1858
toimintaa jatkoi perikunta. Viimeinen varmuudella Soldatskäristä vesille laskettu uusi
valtamerialus oli laiva- ja veistämöyhtiön parkkilaiva Kokkola vuonna 1859
Keväällä 2015 K.H.Renlundin museo kuvasi puisia hylyn osia, jotka ovat maa-alueella Soldatskärin itäosassa lähellä rantaa. Museovirasto ja K.H.Renlundin museo kävivät sijaintipaikalla myös kesällä 2016. K.H.Renlundin museo teki tarkistuskäynnin paikalle myös 2022.

Valvatti (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Lestijoen koillisrannalla.
Jyrkän rantatörmän päältä, hiekkamaaperäisestä metsämaasta on löydetty koekuopasta kvartsi-iskos, maaperästä, jossa ei luontaisesti ole kvartsia eikä ylipäätään kiveä. Paikka on metsämaata, jossa ei merkkejä vanhasta pellosta. Lähistölle tehdystä useasta koekuopasta ei ole saatu lisähavaintoja.
Vuoden 2012 inventoinnin mukaan paikka olisi soveliasta kivikautiselle asuinpaikalle, mutta siitä ei saatu enempää todisteita.

Kääntä 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee Lestijoen itärannalla. Pellosta löytyi yksi selkeä kvartsi-iskos, mutta asuinpaikkaan liittyviä lisähavaintoja ei sen ympäristöstä ja lähistöltä ole saatu.

Yli-Riippa (1000023773) (Löytöpaikat)
Ei määritelty; Löytöpaikka sijaitsee Kälviälässä, Peltokorventien länsipuolella ja Riipanmäen eteläpuolella. Paikalla olevalta mäeltä on löytynyt kesällä 2013 rautainen tulilapio (KM 40006: 1).
Löytöpaikalta on havaittu jäännöksiä mahdollisista rakenteista sekä kiviröykkiöitä.
Irtolöytöpaikka vaatii lisäselvitystä: kohteeseen liittyviä löytöjä tai mahdollisia rakenteita ei ole tarkastettu maastossa.
Vuoden 2015 tarkastuksen mukaan paikka on pihamaata ja rakennettua ympäristöä. Mitään vanhempiin rakenteisiin viittaavaa ei havaittu.

Harrinniemi (1854) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Rautainen puutukilla varustettu ankkuri, jonka alkuperäinen löytöpaikka on Kokkolan Vanhan sataman lähellä Harrinniemen ulkopuolella. Tarkasta löytöpaikasta ei ole tietoa.
Ankkuri siirrettiin Yxpilan sataman edustalle 1976 troolin avulla. Ankkuri on mahdollisesti peräisin 1800-luvun puolivälistä. Tietoa ankkurin alkuperästä ei ole. Kokkolan K.H.Renlundin museon johtaja Paul Stenman dokumentoi ankkurin siirron. Vuonna 1998 Kruunupyyn kotiseutuyhdistys anoi Museovirastolta lupaa nostaa ankkuri Yxpilan satamasta ja siirtää se Kruunupyyn Jouksholmaan vanhan laivavarvin alueelle (Kruunuholman Varvimuseo). Lupa nostoon annettiin ja ankkuri siirrettiin marraskuussa 1998.

Grännäslund (Löytöpaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Öjassa, Krokträsketin eteläpuolella, Öjantien ja Bysundintien risteyskohdan lounaspuolella olevalla peltoalueella. Paikalta on löytynyt vuonna 2015(?) metallinetsinnässä koristeltu kantasormus (KM 40899). Löytötietojen mukaan sormuksen yhteydestä on löydetty myös mahdollisesti raha (v.1635?), jota ei ole toimitettu kokoelmiin (ks. verif.). Myös sormus voi tyylillisesti ajoittua 1600-luvulle.
Kohde vaatii lisäselvitystä; löytöpaikkaa ei ole tarkastettu maastossa.

Herlevi (Löytöpaikat)
Historiallinen; Löytöpaikka sijaisee pellolla Herlevinharjuntien varrella. Paikalta on löytynyt kehäsolki. Soljen ajoitus voi olla keskiajalta 1800-luvulle.

Luomala (1000041825) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellosta on metallinetsinnässä pinnan läheltä löytynyt kehäsolki ja tanskalainen 2 killingin hopearaha vuodelta 1694.

Välikallio (Löytöpaikat)
Rautakautinen; Petersenin C-tyypin kirves merovingi- tai viikinkiajalta on löytynyt metallinetsinnässä hiekkatiestä. Löytäjän mukaan metsässä on tienrakennukseen käytetty hiekan ottokuoppa.
Löytöpaikka tarkastettiin vuonna 2022. Mahdollisesti kirves on kulkeutunut löytöpaikalleen tieuralle levitetyn soran mukana. Sora on peräisin löytöpaikasta noin 100 metriä etelään sijaitsevasta sorakuopasta. Kuoppa sijaitsee länteen suuntautuvalla soraharjanteella. Sorakuopan reunoilta ja kirveen löytöpaikalta ei haivaittu mitään kiinteään muinaisjäännökseen viittaavaa.

Hietakangas 3 (1000045398) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Hietakankaan pohjoisrinteessä on noin 8 metrin läpimittainen pyöreä puuton ja tasainen alue. Kohteesta on ilmoitettu löytyneen kvartsi-iskoksia. Kyseessä saattaa olla kivikautinen asuinpaikka, mutta tämän todentaminen vaatisi lisätutkimuksia.

Rintala (1000045785) (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsästä on metallinetsinnässä kesällä 2019 löytynyt 1800-luvulle ajoittuva liitupiippu, jonka varressa on rautainen holkki (KM 44347).

Jaakola (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta löytyi metallinetsinnässä pienikokoinen ruotokeihäänkärki (löytöpvm. 26.4.2020)
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 14061.

Vanha-Rantala (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellosta on löytynyt metallinetsinnässä kaksoisnappi.

Karrstrand (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä heinäkuussa 2019 pellosta löytyi 1500-luvun pöytäveitsen päätehela. Kesällä 2020 löytynyt musketinkuulia (ei otettu kokoelmiin).

Matinmikko (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä syyskuussa 2021 pellosta historiallisen ajan löytöjä.

Miekkajärvi (Alusten hylyt)
Keskiaikainen; Kälviän kotiseutuyhdistyksen kokoelmissa on kahdesta koverretusta hirrestä valmistettu kaksipuinen ruuhi. Ruuhen pituus on noin 3 metriä. Se on koverrettu kahdesta noin 40 cm läpimittaisesta hirrestä, jotka on liitetty toisiinsa puutapeilla. Ruuhi on löytynyt 60-luvulla ojitustöissä Miekkajärven rannalta ja toimitettu Kälviän kotiseutumuseolle. Ruuhesta teetettiin syksyllä 2024 radiohiiliajoituis Uppsalan yliopistossa, jonka mukaan ruuhi ajoittuu keskiajalle, todennäköisesti 1300-luvun puolelle (ajoitustulos liitteenä). Kälviän kotiseutuyhdistys on selvittänyt ruuhen löytöpaikan.

Gustaf Adolfin matalikko (Löytöpaikat)
Historiallinen; Rajatulla alueella runsaasti rikkoutuneita Genever -tyyppisiä keraamisia pulloja sekä kirkasta lasia. Alueelta on havaittu myös yksittäisiä puuosia.

Wähäpeitso (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt kaksipiikkinen viskari.
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 20786.

Wähäpeitso 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt metallinen veitsen kahva.
Lisätietoa viranomaiskäyttöön Ilppari ILM 21760.

Wähäpeitso 3 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt talonpoikainen vyönsolki.

Borgstrand (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä elokuussa 2020 pellosta löytyi kupariseoksinen koristenuppi.

Alapeitso (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metallinetsinnässä kesäkuussa 2022 metsästä, kivisestä mäenrinteestä löytyi hevosen viskari.

Wähäpeitso 4 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Metsästä on löytynyt pieni ruotokeihäänkärki.

Nahkurinkuja (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt uuden ajan lyijyplombi.

Pikkupenttilä (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt talonpoikainen nappi.

Pernu (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt valettu nappi.

Historiallinen; Pellolta on löytynyt kulkunen.

Pernu 2 (Löytöpaikat)
Historiallinen; Pellolta on löytynyt padan jalkakatkelma, talonpoikainen nappi sekä vaatehakasen puolikas. Lisäksi muita historiallisen ajan löytöjä, joita ei ole otettu kokoelmiin.

Sältisbacken (Löytöpaikat)
Historiallinen; Paikalta on löytynyt peltoalueelta runsaasti löytöjä, jotka ajoittuvat 1600-1800-luvuille, mm. kolikoita, sormuksia valujätettä, solkia ja nappeja. Alueella on myös runsaasti kiviaitoja.
Sältisbackenin löytöalueella olisi topografiansa puolesta voinut olla asutusta jo keskiajalla. Löytöalueesta vajaat 400 metriä luoteeseen sijaitsee muu kulttuuriperintökohde Åsmus 1000010121. Åsmus on ilmeisesti Kokkolan vanhimpia tiloja ja mainitaan jo vuonna 1375. Vuoden 2007 kantakaupungin yleiskaavan suunnittelualueen arkeologisessa inventoinnissa arvioitiin Åsmuksen gammelgårdin sijainneen mahdollisesti Åsmuksentien päässä nykyään sijaitsevasta omakotitalosta etelä-kaakkoon. Vuoden 2020 maastotarkastuksessa todettiin kuitenkin, että alue on varsin alavaa ja kosteaa ja todennäköisemmin talo sijaitsi 2-3 metriä korkeammalla alueen pohjois-luoteispuolisella mäellä. Toinen potentiaalinen paikka Åsmuksen gammelgårdin sijainnille voisi olla topografian ja pitkän asutushistorian perusteellamyös Åsmuksentien kaakkoispuolella sijaitseva Sältisbacken, joskaan mitään varmuudella keskiajalle ajoittuvaa löytöä sieltä ei ole tiedossa.

Rimpilä 2 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Kvartsi-iskoksen löytöpaikka.

Sapparintie (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Alueelta on löytynyt kivikautinen oikokirves.

Maanpuuttuvanneva 1 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee tieuralla, kaakkoon viettävän loivan rinteen alapäässä, Maanpuuttuvannevan eteläreunan hiekkaharjanteella. Maaperä on hienoa hiekkaa ja tieuran molemmat puolet on hiljattain päätehakattu. Paikalta löydettiin yksi, suurikokoinen ja hyvänlaatuinen kvartsi-iskos. Muita löytöjä tieuralta ei saatu. Myöskään uran ympärille tehdyissä koepistoista ei tehty lisähavaintoja.

Kivikankaat (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee noin 900 m Ahmasjärveltä lounaaseen, Kivikankaat-nimisen kangasalueen pohjoisosassa tieuralla. Maaperä on paikoin hyvin kivikkoista, mutta kivikon seassa on välillä hienon hiekan muodostamia taskumaisia alueita. Aluskasvillisuus on ympärillä varpukasveja ja puusto mäntymetsää. Tieuralta, länteen viettävältä muinaisrantapenkereeltä löytyi kaksi hyvin terävää ja pientä kvartsi-iskosta. Ympäristöön tehdyissä koepistoista ei tehty lisähavaintoja. Paikalla on myös pieni hiekanottokuoppa.
Löydöt: KM 50339

Maanpuuttuvanneva 3 (Löytöpaikat)
Kivikautinen; Löytöpaikka sijaitsee tieuralla, Maanpuuttuvannevan eteläpuolisella hiekkaharjanteella.
Maaperä on hienoa hiekkaa, ja aluskasvillisuus ympäristössä jäkälää ja matalaa varvikkoa.
Paikalta löytyi pienikokoinen kvartsi-iskos ja samalla havaittiin palaneiden kivien kappaleita.
Löytöpaikan ympäristöön tehdyissä koepistoissa ei saatu lisähavaintoja. Vaikka löytöpaikka
on melko lähellä Maanpuuttuvanneva 2 kivikautista asuinpaikkaa, se katsottiin siitä irralliseksi
löydöksi.

Hannijärvi (Luonnonmuodostumat)
Ei määritelty; Latomus sijaitsee metsäharjanteen laella, laajojen suoalueiden keskellä. Latomuksen keskelle on kaivettu kuoppa. Paikalla ei ole todennäköisesti käyty vuoden 1981 inventoinnissa, vaan tiedot perustuvat ilmoittajan havaintoihin.
Kohde tarkastettiin maastossa kesäkuussa 2015. Kysymyksessä on pirunpelto, jossa kaivelun jälkiä ja uria, jotka mahdollisia metsäkoneen jälkiä.

Egyptinkorpi (Kivirakenteet)
Ei määritelty; Kohde sijaitsee kivikkoisen kankaan koillissosassa Egyptinkorven koillispuolella. Paikalla on vierekkäin samansuuntaisesti kaksi suurta kehävallien ympäröimää pitkänomaista painannetta, joilla on yhteinen pitkä reunavalli. Rakenteen pohjoisosa on osittain tuhoutunut metsäautotietä tehtäessä, mutta pohjoispäädyn rakennetta on vielä nähtävissä tien pohjoispuolella. Rakenne on pohjois-etelä suuntainen ja sen ulkomitat ovat yhteensä noin 65x25 metriä. Läntinen kehävalli on selkeämpi. Rakenteen päädyissä etelässä ja pohjoisessa on aukot, joiden ympärillä on isompia kiviä. Rakenteen kehävallit ovat hyvin vahvat; korkeutta niillä on noin 1,5 metriä ja leveyttä enimmillään kahdeksan metriä. Välittömästi kehävallin itäpuolella on samankaltainen kehävallirakenne, mutta epäselvempi ja pienempi.
Rakenteet muistuttavat Kruunupyyn Alavetelin Brantbackenin/Ollisbackenin kookkaita kivivallien ympäröimiä painanteita, mutta ovat paljon isompia. Todennäköisesti rakenteet ovat luonnonmuodostumia, joskin niissä on myös merkkejä ihmisen toiminnasta. Kohteen luonteen selvittäminen vaatisi tarkempia tutkimuksia.

Vitickberget (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 5,5 km Kokkolan keskustasta lounaaseen ja Öijanjärvestä n. kilometri itään. Puolustusvarustusten jäänteet sijaitsevat Sandskatavägenin varrella, välittömästi tien itäpuolella.
Epäyhtenäinen noin 50 m pitkä ja enimmillään 0,35 m korkea hiekkavalli. Rakenteen päällä on ollut tukkipinoja ja tämän seurauksena muodostelma on lähes kokonaan tuhoutunut.
Ampumavallit ovat perimätiedon mukaan venäläisten vuonna 1917 rakentamia.
Vuoden 2015 inventoinnissa paikkaa tarkastettaessa ei alueella havaittu mitään merkkejä maavalleista, maarakenteista tai muista mahdollisista muinaisjäännöksistä. Ehdotamme suojelustatuksen poistamista. Alueella ei ole muinaisjäännöstä

Outovesi (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; -tietoja selvitetään - 20.3.2019.

Juhontalonkangas (Kivirakenteet)
Historiallinen; Paikka sijaitsee Hietalan Juhontalon itäpuolella kankaalla. Kyseessä on suorakaiteen muotoisen kiviaidan rajaama peltoraivio, jonka koko on noin 20 x 30 metriä. Aidan leveys on noin 1-1,5 metriä ja sen korkeus vaihtelee 0,5 -1 metrin välillä. Aita on sammaloitunut ja sen sisäpuolella on tukevakasvuista metsää. Aidan rajaamalla raiviolla on selvä turpeenalainen palokerros. Aitausta ei inventointiajankohtana (1992) paikkakunnalla tunnettu.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan paikalla on talo ja pihamaa. Lähistöllä ei havaittu mitään mainittavaa. Kyseisen kaltaisia kiviaitojen ympäröimiä, erikokoisia peltolohkoja on Kokkolan seudulla ollut runsaasti vielä 1950-luvun peruskartoille merkittynä. Jotkut niistä sijoittuvat jokseenkin isojakokarttojen (1700-l loppu) peltojen kohdille, useat ei. Tämän kaltaisia peltolohkoja on siis tehty vielä 1800–1900 -luvulla. Tällä mäellä ei ole peltolohkoja vuoden 1952 kartalla, ympäristössä niitä on useita.

Talvitiennevankangas (Maarakenteet)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee kivikkoisen mäen itä-kaakkoisrinteessä. Paikalla on maakumpu, joka on säännöllisen pyöreä, läpimitaltaan noin 5 metriä ja korkeudeltaan noin 1,5 metriä. Se koostuu hiekasta, hiesusta ja rapautuneesta kivestä.
K. H. Renlundin museo suoritti paikalla koekaivaukset syksyllä 2005. Tutkimuksissa kummun funktio ei selvinnyt, mutta tutkimusten perusteella vaikuttaa siltä, että kumpu on osittain luonnon, osittain ihmisen muovaama.

Galgbacken (Tapahtumapaikat)
Historiallinen; Kohteen paikannus on tehty isojakokartan perusteella.
Vuoden 2007 inventointi: Historiallinen tausta: 1700-luvulla rannikkotie kulki Galgbackenilta eli mestauspaikalta Isonkylän halki Kirkonmäelle. Hirsipuu sijaitsi ”hirttomäellä”, lähellä nykyistä Vesitorninmäkeä keskustassa. Toinen mestauspaikka on sijainnut mahdollisesti Isossakylässä. Isojakokartalle on merkitty Galgbacken niminen mäki noin 2,4 km:n etäisyydelle (Kaarlelan) kirkosta etelä-lounaaseen.”:
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan paikka sijaitsee uuden omakotitaloalueen eteläosassa omakotitalojen itäpuolella. Aiempi tulkinta perustuu vuoden 1757 isonjaon
kartalle merkittyyn Galgbacken -nimeen tai termiin ja perimätietoa tai kirjallisuusviitteitä tästä ei löytynyt. Nytkään tehdyssä selvityksessä ei löydetty tietoa, että alueella olisi todellakin ollut mestauspaikka. Vuoden 1757 isonjaon kartalle merkitylle Galgbacken -termille voi löytyä yksinkertainen selitys paikan topografiasta, sillä on voitu viitata esimerkiksi kallioihin tai puuttomaan alueeseen.

Berghäll (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Paikka sijaitsee noin 6 km Kokkolan keskustasta lounaaseen kantatie no. 749 varrella.
Kohde sijaitsee Norrnässundetin länsi-luoteispuolisella peltoalueella, pellon korkeimman
kohdan tuntumassa.
Perimätiedon mukaan paikalla on ollut venäläisten 1917 rakentamia ampumavalleja. Alueen tarkastuksessa 2007 nästä ei kuitenkaan löydetty merkkejä.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan Itäpalon ilmoittamalla kohdalla ei ole mitään jäänteitä rakenteista tai sellaisiksi tulkittavia muodostumia.

Bågast (Alusten hylyt)
Ei määritelty; Kokkolan Mjösundin itäpuolella, Yxpilagloppetin länsiosassa olevan Bågast-saaren pohjoiskärjen lähellä. Arkistotietojen perusteella viereinen väylä kulki purjeaikakaudella edelleen Bysundetiin ja Jouxholmenin kruununtelakalle.
Pahoin hajonneen puisen hylyn osia. Viistokaikuluotauskuvissa havaittavissa selkeä köli, johon kiinnittyy useita kaaria. Ympäristössä runsaasti irtonaisia osia pohja-ainekseen painuneena.

Historiallinen; Paikalla on rinteeseen kaivetun maakellarin jäännökset. Vieressä on merkkejä vanhasta talon paikasta (kuten kasvillisuus, tasattua maata) samoin tien toisella puolella. Jäänteet vaikuttavat olevan 1900-luvulla hylätystä talosta. Paikalla on ollut yksittäistalo vuoden 1840-kartalla.

Ylikangas (Työ- ja valmistuspaikat)
Ajoittamaton; Röykkiöt sijaitsevat Kalajoen Pahkamaan kylästä noin 2,5 km luoteeseen Kannuksentieltä pohjoiseen Järventielle johtavan metsäautotien varrella, tien itäpuolella Kalajoen ja Kannuksen rajan tuntumassa.
Kohteessa on 5 viljelyröykkiötä, kellarin pohja ja romahtaneen saunan jäännökset. Paikalla on myös pystyssä oleva lato. Vuoden 1955 peruskartalle paikalle on merkitty pelto ja useita rakennuksia. Vuodelta 1865 peräisin olevan kartan mukaan noin 350 m etäisyydellä luoteessa sijaitsi kaksi torppaa (,”Ilikangas” ja ”Koivu”).

Syrjänselkä (Kivirakenteet)
Moderni; Kellari sijaitse Syrjänselännevan itäpuolella kapean Syrjänselän mäen keskiosassa.
ellarikuopan seinämät on kylmämuurattu luonnonkivistä. Noin 150 m eteläkaakkoon on kivikkoisessa paikassa mutkitteleva oja, joka ei vaikuta koneellisesti kaivetulta. Ojasta lounaaseen on ”ajoramppi”, joka jatkuu polkuna länsipuoliselle nevalle.

Saunakallio (Asuinpaikat)
Moderni; Saunan perustus sijaitsee metsäautotien varrella kallioisen Kämppäkankaan pohjoiskärjessä. Peruskartalla paikan nimi on Saunakallio.
Kohteessa on osin romahtaneen maasaunan jäänteet. Saunan perustus on löytynyt
maisemainventoinnissa ja tiedot perustuvat siinä tehtyihin havaintoihin, muistiinpanoihin sekä valokuviin: ”Sauna on rakennettu kallion kylkeen. Kyseessä on maasauna, yksi seinä on kalliota, ja muut kiveä, puuta ja kunttaa, katto on jäkäläisen kuntan peitossa. Katon rakenteissa on
muovia” (kuvaus, maisemainventoinnin tekijä Hilkka Heikkilä/Ramboll).
Sisä- ja ulkorakenteissa/”sisustuksessa” on käytetty sahapuuta. Kohde liittynee metsätöihin ja/tai metsästykseen. Kämppäkangas -nimi viittaa myös paikalla mahdollisesti sijainneeseen kämppään. Sellaisesta ei kuitenkaan tehty havaintoja.

Soidinkangas (1000022978) (Kivirakenteet)
Tuntematon ajoitus; Purontakasesta etelään johtavan metsäautotien varrella, tiestä noin 50 m itään,
Soidinkankaan pohjoisosassa on pienellä rakka-alueella kivikkoon ja rakkaan hiljattain tehtyjä kivirakennelmia.

Möksi (Asuinpaikat)
Tuntematon ajoitus; Vuodelta 1934 peräisin olevaan metsätalouskarttaan on merkitty Huhtalan metsäkämppä
Itäojan varteen Kunkinevan ja Haarajärven välille.
Ei tarkastettu maastossa.

Haimarinkangas (Asuinpaikat)
Historiallinen; Rakennuksien pohjat sijaitsevat Jängänjärven itärannalla Penningintien varrella.
Järven rannalla sijaitsevan mäen päällä on jäänteitä kolmesta rakennuksen pohjasta,
joista yksi on saunan perusta, kahden muun paikalla sijainneen rakennuksen käyttötarkoitus ei ole selvillä. Näiden eteläpuolella on kellarikuoppa. Mäen itäpuolella on metsittynyt peltoalue, missä on peltoröykkiöitä, mutta viljelyksestä kertovia jäänteitä lienee kankaalla enemmän kuin rekisteröidyt kolme peltoröykkiötä.
Järven rannassa kesämökin piha-alueella on noin 50 m pitkä peltoaita.

Paskolampi (1000023470) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Kellarikuopat sijaitsevat Perhon koillisosassa Salamajärven lounaispuolella sijaitsevan lammen pohjoispuolisella korkeahkolla mäellä.
Mäen laella on kaksi noin 130 metrin etäisyydellä toisistaan sijaitsevaa kellarikuoppaa.
Ne ovat pohja-alaltaan noin 2 x 1 m ja 50 cm syviä. Heti pintamaan alla todettiin sekoittunut
maakerros, joten kyseessä ovat lähihistoriassa syntyneet rakenteet.

Ruuhilampi (Kivirakenteet)
Tuntematon ajoitus; Peltoaita sijaitsee Perhon koillisosassa Ruuhilammen itärannalla korkean rantatörmän päällä.
Paikalla on noin 10 x 1 m laaja ja n. 50 cm korkea peltoaita. Pinta on sammaleen peitossa.
Paikallinen isäntä kertoi, että Ruuhilammen rannalla on ollut lähihistoriassa viljelyksiä.
Nykyisin paikalla kasvaa mänty-kuusimetsää.

Kettukangas 3 (Kivirakenteet)
Moderni; Rajamerkki sijaitsee Vehmassuon peltoalueelta noin 400 m itään kallioisen mäen pohjoispuolella, pohjoiseen laskevassa rinteessä. Pyörehähkön röykkiön muotoon ladottu rajamerkki, jonka halkaisija on noin 2 m, korkeus n. 50-60 cm, röykkiön kivet ovat pääosin n. 0,5 m halkaisijoiltaan. Keskellä on kumollaan oleva rajakivi, jossa erottuu selvästi hakkauksena numero 89. Kohde on vanha tilarajan merkki, joka ei sijaitse nykyisellä rajalinjalla.

Kettukangas 4 (Asuinpaikat)
Moderni; Paikalla on lähihistoriassa autioituneen tilan rakennusten ja viljelysten jäänteitä, mm.
saunan ja asuinrakennuksen perustukset, kaivo, peltoaitoja ja joitakin peltoröykkiöitä. Lähiympäristössä on metsittyneitä peltoja. Paikalle on merkitty tila viljelyksineen vuoden 1967 peruskartalle (kartta 4 s. 8). Myös noin 300 m etelään havaittiin Vehmassuontien varrella rakennuksen jäänteet, ilmeisesti kellarin, peltoaitaa ja uudempaan kellariin tai muuhun rakennukseen liittyvää betonirakennetta. Myös tälle kohdalle tien varrelle on merkitty rakennuksia vuoden 1967 peruskartalle.

Lehdonjärvi 3 (Kivirakenteet)
Moderni; Kohde sijaitsee Kokkolan kunnan koillisosassa Kannuksen keskustasta noin 8,6 km länsilounaaseen laajalla itä- länsisuuntaisella muinaisella hiekkadyynialueella kuivatun Lehdonjärven koillispuolella. Hiekkadyynien etelä- ja pohjoispuolella on laajat rämeet/suot. Hakattu ja äestetty talousmetsäalue, jossa kasvaa nuoria mäntytaimia.
Kohde on merkitty peruskarttaan tervahautana. Paikalla on maakellarin kuoppa, mitat valli mukaan lukien 7 x 6 m, kuopan mitat noin 4 x 3 m ja syvyys 1,1 m. Kulkuaukko suuntauuttu pohjoiseen, rakenteen päällä kasvaa muutama nuori mänty.

Kinnari 2 (1000027937) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 3. Siinä talo: 61. Talonpaikka on sama pitäjänkartalla vuonna 1847 mutta 1950 luvun peruskartalla autio ja joutomaata. Nyt kohdalla menee asfaltoitu ja leveä paikallistie.

Kotolahti (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Ruotsalo. Isojako vuosina 1754–61. Isojakokartta nro: 3. Siinä talo: 69. Talo on merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle mutta 1950-luvun peruskartalla peltoa. Nyt paikka on osin tien alla ja vanhassa pellossa joka on nyt osin pihamaata. Tuhoutunut kohde.

Hangas 4 (Kivirakenteet)
Moderni; Kellari sijaitsee Isossakylässä Finnilän eteläpuolella Hangaksen tilan kaakkoispuolella. Paikka on hieman ympäristöstään kohoava kivikkoinen pieni mäki.
Noin 4 m halkaisijaltaan oleva hieman kulmikkaan muotoinen kellarin pohja. Keskellä on syvä
kuoppa.

Moderni; Raivauskivikot sijaitsevat Isonkylän taajaman eteläpuolella Sipolantien länsipuolella
pellolla. Pellon keskellä raivauskivikkoa ja pellolta poistettuja kiviä, päällimmäiset kivet on siirretty paikalle ihan viime aikoina. Päällä ja ympärillä kasvaa nuoria koivuja. Vuoden 1767 isojakokartan mukaan alueella oli kaksi peltoa, joista isommassa oli kaksi palstaa, raivauskivikko sijaitsee ehkä juuri paikalla olleiden peltopalstojen välissä. Kohdalle on piirretty peltoaita 1950-luvun uusjakokartalle. Kohdalla lienee ollut kiviaita, joka on hävinnyt.

Singonmäki 5 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Mylly. Myllystä ei havaittu jälkiä.

Singonmäki 6 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Mylly. Myllystä ei havaittu jälkiä.

Singonmäki 7 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 25. Mylly. Myllystä ei havaittu jälkiä.

Kippo 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: Marinkainen. Isojako vuodelta 1788. Isojakokartta nro: 26. Siinä talo: 19. Talo merkitty vuoden 1847 pitäjänkartalle ja 1950 -luvun peruskartalle. Nytkin paikalla talo ja pihamaata.

Vähäjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Mylly. Myllystä ei havaittu merkkejä.

Vähäjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 29. Mylly. Myllystä ei havaittu merkkejä.

Kälviänjoki 1 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Mylly. Paikalla ei havaittu jälkiä myllystä.

Kälviänjoki 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1749. Isojakokartta nro: 30. Siinä talo: mylly

Kleemola (1000028045) (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kylä: lievealue. Isojako vuodelta 1757. Isojakokartta nro: 31. Siinä neliö ja päällä risti. Kappeli?. Nyt paikka pihamaata eikä mitään jälkiä jotka voisivat selventää isojakokartan merkintää.

Pikiruukki 3 (Kivirakenteet)
Moderni; Vuoden 2015 inventoinnissa todettiin Pikiruukin alueella useita erilaisia ja ikäisiä (moderneja) rakenteita, jotka on koottu tähän yhteen. Suurin osa näistä maastossa havaituista rakenteista liittyy puolustusvoimien toimintaan.
Pikiruukin alue kuului armeijalle toisesta maailmansodasta vuoteen 1996 asti, sen jälkeen kasarmialue jäi tyhjilleen. Asekoulu toimi alueella 1970-1996. Sodan aikana alueella toimi Valtion Lentokonetehtaan moottorikorjaamo.
Vuosina 1945-1952 alueella toimi Kenttätykistörykmentti 1:n kolmas patteristo ja 1952-1954 1. Prikaatin patteristo, 1954-1956 erillinen ilmantorjuntapatteri ja 1957-1970 Pohjanmaan ilmatorjuntapatteri (tiedot Krimin sodan aikaisten tykkivallien viereen pystytetystä opastaulusta). Alueella on edelleen entisiä puolustusvoimien rakennuksia, ne ovat huonokuntoisia.

Asplund (Asuinpaikat)
Historiallinen; Vuoden 1804 kartan mukainen tontti nro 134 sijaitsee omakotitalon kohdalla, pihassa ja tien kohdalla.

Norrmossen (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on vuoden 1767 isojakokartan avulla paikannettu salpietarilato, "Saltpetter lador". Isojakokartassa paikalle on merkattu vierekkäin kuusi suorakaiteen muotoista rakennusta. Maastossa paikalla havaittiin neljä matalan ojapainanteen rajaamaa suorakaiteen kohtaa nuoressa mäntymetsässä. Ojapainanteiden leveys on noin 60 cm ja syvyys noin 20 cm. Ojapainanteet rajasivat suorakaiteen muotoisen maa-alan kahdessa kahden suorakaiteen ryhmässä ja niiden väliin jäi kohta, jossa oja-painanteita ei ollut. Kokonaisuudessaan ojien rajaama ala oli noin 28 x 35 metriä. Ojapainanteisiin ja niiden keskelle tehdystä kolmesta koekuopasta ei havaittu mitään rakenteita tai maan värjäytymiä.
Vuoden 2019 inventointi: Paikalla on jäänteitä neljästä turkistarhan häkin kehikosta, rakennukset on merkitty vuoden 1986 peruskartalle. Alueella on muuallakin vastaavia jäänteitä. Lähistöllä tehtiin niistä muutamiin kairauksia ja todettiin runsaasti likamaata. Salpietarilatoihin viittaavia rakenteita ei paikalta tai lähistöltä löytynyt. Paikoin pintakasvillisuuden alla tuli vastaan kettutarhan purkujätettä.

Tryckare 2 (Asuinpaikat)
Moderni; Rakennuksen perustus on Hakalahdessa lasketun Tryckareträsketin länsirannalla.
Puusto on nuorta lehtimetsää. Alue on entistä peltoa.
Kysymyksessä on noin 6 x 4 m kokoinen rakennuksen betonikehikko. Alueelle on merkitty tontti, peltoja ja rakennuksia vuoden 1949 peruskartalle ja rakennuksia sekä peltoja vuoden 1972 peruskartalle. Perimätiedon mukaan paikalla on ollut vedenottopaikka Tryckareträsketin rannalla. Kohdalla on kiviä, joista ei voi erottaa kuitenkaan
laiturin rakenteita (ks. kohde Tryckare ).

Kalle (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Pohjanlahdessa Kokkolan edustalla avomerellä Tankarista noin 11 km pohjoisluoteeseen.
Proomun hylky. Hylyn keula on ehjä, perä on hajonnut. Proomun tiedetään kuuluneen Paraisten Kalkille. Se upposi myrskyssä rautamalmilastissa 1960-luvulla. Hylky löytyi 1995.

Törsören 2 (Alusten hylyt)
Historiallinen; Sijaintipaikka on Kokkolan Ykspihlajanlahden eteläosassa Törsören -saaren itäpuolella olevan pienemmän saaren eteläkärjessä matalassa rantavedessä.
Paikalla on kaksi laatikkomaista proomun hylkyä lähekkäin. Proomut näkyvät ilmakuvassa selkeästi (2018). Toinen on pintahylkynä (ehjempi) ja toinen sen vieressä osittain veden alla (hajonneempi). Proomut ovat puu- ja rautarakenteisia siten, että kyljet ja pohja ovat lautaa, mutta rungon koossa pitävä "tukiristikko" on metallia. Rakennetta on vahvistettu teräslevyillä ja kulmaraudoilla.
Ehjempi proomuista on kooltaan 12,7 x 7,8 metriä. Rungon korkeus on 1,8 metriä. Kylkilaudat ovat leveydeltään pääasiassa noin 270 mm. Proomun sisäpuolella on varusteista jäljellä tikkaat sekä vaijerivinssilaite. Yhden kulman metallinen tukirakenne on repeytynyt irti liitoksistaan, mutta pysyy vielä kiinni rakenteessa. Partaiden yläpinnassa on noin 600 mm levyinen metallilevy, johon on proomun kulmissa kiinnitetty noin 300 mm korkuiset terästolpat kiinnitystä varten.
Hajonneempi proomu on kooltaan toisen kaltainen. Sen kyljet ovat irronneet ja makaavat pohjaristikon vieressä veden alla hiekkapohjalla. Osa kylkirakenteesta on kuivalla maalla ja noin kahdenkymmenen metrin päässä etelään päin on havaittavissa yksi irrallinen osa. Vaikuttaa siltä, että rakennetta on purettu ja osa siitä on kuljetettu pois.
Proomut liittyvät Ykspihlajan sahan sekä Kokkolan kantasataman alueilla 1900-luvulla tapahtuneeseen lastaustoimintaan. Sataman alueella on käsitelty ja varastoitu lastausta odottamaan ajoittain useiden eri sahojen tuottamaa puutavaraa. 1960-luvulle asti sahatavara lastattiin laivoihin ilman konevoimaa ja lastitila saatiin käytettyä viimeistä kuutiota myöten hyväksi. Vaikka lastaaminen tehtiin paljolti suoraan sataman laitureilta tai pienempiin aluksiin suoraan sahan lastauslaitureilta, lastattiin myös redillä olevia laivoja. Redillä oleviin laivoihin sahatavara kuljetettiin proomuilla, jotka oli lastattu sahan lastauslaiturilla joko Potin tai meren puolella. Hinaaja veti proomut lastattavan laivan kylkeen. Sahan toiminta päättyi 1966, kun saha paloi eikä toimintaa enää aloitettu uudelleen. Proomut jäivät vaille käyttöä ja päätyivät hylyksi. Törsörenin proomut ovat ilmeisesti olleet hylättyinä jo 1940-luvun loppupuolella.

Hietalahti (1000035163) (Kivirakenteet)
Historiallinen; Ulkorakennukseen liittyviä rakenteita.

Kuusela (1000040072) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde on merkitty 1840-luvun pitäjänkartalle, mutta vuoden 2020 inventoinnissa maastossa ei löytynyt merkkejä myllynpaikasta. Jokiuomaa on ruopattu ja muutettu.

Nicolina (Alusten hylyt)
Moderni; Tankarin majakkasaaren lounaispuolella sijaitseva kahteen osaan hajonnut puurakenteinen alus. Ankkurikettinki hajoitti myrskyssä huvialuksena toimineen Nicolinan keulan, mistä johtuen se upposi. Kokkolan urheilusukelluskerho Merisaukot ry lunasti aluksen hylyn vakuutusyhtiöltä 1970 -luvulla käyttöönsä. K.H. Renlundin museo on viistokaikuluodannut kohdetta vuonna 2017.

Lillkrovik 4 (Kivirakenteet)
Moderni; Lillkrovikin tilakeskuksen ja Laggnäsintien eteläpuolella, lähes umpeen kasvaneen Krokflaganin pohjoispuolella on alavassa maastossa entisiä peltoalueita, jotka ovat pääosin tiheän nuoren pajukon ja kuusikon peitossa. Lidar-aineistossa alueella erottuu joitakin peltoaitoja, pellot on merkitty myös vanhimmille peruskartoille. Paikalta kartoitettiin yksi n. 50 m pitkä ja enimmillään n. 3 m leveä peltoaita, korkeus on n. 1 metri, aidan keskivaiheilta erkaantuu länteen n. 25 m pitkä samaa kokoluokkaa oleva aidan pätkä. Aita on jatkunut myös tien pohjoispuolelle, missä inventoinnin aikana oli vuohiaitaus. Kysymys on 1900-luvun ja lähihistoriaan ajoittuvista osin koneellisesti kootuista peltoaidoista.

Lillkrovik 5 (Kivirakenteet)
Moderni; Lillkrovikin päärakennuksesta 150 m luoteeseen ja n. 25 m länsipuolella virtaavasta ojasta itään on kuusimetsikössä n. n. 1,5 m halkaisijaltaan oleva ja n. 50 cm korkea palaneiden kivien röykkiö. Kivet ovat haurastuneita ja nokisia. Mitä ilmeisimmin kysymys on kiuaskivistä. Röykkiön pinnalla kasvaa sammalta ja heinää, reunalla n. 40 cm rungon läpimitaltaan oleva kuusi.

Bodbacka 2 (Kivirakenteet)
Historiallinen; Hagafolkintien ja talotontin välissä kulkeva kiviaitarakenne tien itäpuolella Bodbackan historiallisen kylätontin (mj rek 1000028302) kohdalla. Rakenteen pituus on noin 60 metriä ja leveyttä noin metri. Korkeudeltaan rakenne on hyvin matala. Rakenne on ladottu sekalaisen kokoisista kivistä ja ladonta ei ole kovin huolellista. Rakenteen ajoitusta ei tiedetä. Ulkoasulltaan rakenne ei vaikuta kovin vanhalta ja se sijaitsee nuorehkon talotontin ja tien välissä. Rakenteen pohjoispäähän on vastikään lisätty uusia kiviä. Rakenne on kuitenkin eteläisemmältä osaltaan hyvin jäkälöitynyt ja sammaloitunut ja se sijaitsee aivan historiallisen kylätontin välittömässä läheisyydessä.

Tankar 21-22 (Kivirakenteet)
Moderni; Hylkeenpyyntimuseon vanhojen rakennusten länsipuolelle on kallion koloon ladottu kiviä (Tankar 21). Vastaavanlainen latomus on tästä etelään mökkikujan varrella (Tankar 22, alakohde). Ilmeisesti kysymys on raivauskivistä.

Moderni; Tankarin länsiosassa kallion reunalla on n. 1 m läpimitaltaan oleva ja 0,7 m korkea latomus. Kyseessä on nuori kohde.

Moderni; Tankarin pohjoisosassa korkean kallion reunalla on valkoiseksi maalattu merkkikivi.

Ylihaansivu (Asuinpaikat)
Moderni; Paikalta havaittiin kaksi kivijalkaa. Läntisempi kivijaloista on kooltaan noin 10x5 metriä. Kivijalan kivet ovat pääosin sammaleen peitossa. Kivijalan paksuus on noin metrin. Kivijalasta erottuu kaksi huonetta ja seinälinja. Kivijalan korkeus ulkopuolelta mitattuna on noin 30 cm. Huoneiden keskellä on kuopat ja sieltä mitattuna korkeus on noin 50 cm. Kivijalan päällä sekä ympärillä kasvaa jykevää puuta sekä tiheää pusikkoa ja heinää. Sen ympärillä maastossa on peltiroskaa sekä betonisia kaivonkappaleita.
Toinen kivijalka (alakohde) on pienempi ja kooltaan noin 5x5 metriä. Se sijaitsee aivan alueella kulkevan metsäautotien leikkauksen lounaispuolella. Kivijalan korkeus on myös noin 30 cm. Kivijalan kivien koko on noin 80x80 cm. Kivet ovat kaikki hyvin samanlaisia lohkottuja kiviä. Tämäkin kohta on tiheästi pusikoitunut.
Vuoden 1961 pitäjänkartalle paikalle on merkitty rakennuksia ja ympärille peltoa. Pitäjänkartalla kohdalle ei ole merkitty asutusta.

Paloperkkiö (Asuinpaikat)
Moderni; Inventointi 2021:
Kohde sijaitsee Paloperkkiönkankaan kaakkoispuolella, peltojen länsipuolella, matalan rinteen eteläreunalla. Paikalla on n. 10 x 4 m kokoinen betoniperustus, pohjoislaidalla on n. 2 m halkaisijaltaan oleva ja n. 70 cm korkea tulisijan jäännös, jossa esiintyy tiilenkappaleita. Noin 10 m kaakkoon on kaivon jäännös. Vuosien 1966-67 peruskartoille on merkitty talo ja kaksi ulkorakennusta. Maanpinta alueella on epätasaista ja siellä täällä on melko lähihistoriassa kaivettuja kuoppia (mahdollisesti purkutyöhön liittyen).

Hama 4 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Laiskarämeen, Haman Pihtinevan ja Hamannevan välisen mäkisen niemen kärjessä, itään
Hamannevalle viettävässä rinteessä, paikassa nimeltä Hama on sijainnut Haman torppa. Torpasta tai sen viljelyksistä ei havaittu mitään selkeitä jäänteitä, vaan sen vanhalla paikalla on muutama moderni varastorakennus.

Pakopirtinkangas 2 (Asuinpaikat)
Historiallinen; Pakopirtinkankaan länsi- / lounaisosassa sijaitsee metsäkämppä nimeltä Pakopirtti. Kyseessä on ilmeisesti 1900-luvun ensimmäisiltä vuosikymmeniltä peräisin oleva hirsikämppä, jota on pidetty enemmän tai vähemmän kunnossa tähän asti. Kämppää hoidetaan kotiseutuyhdistyksen toimesta ja sen katto on vaihdettu vastikään. Tästä syystä se on tässä luokiteltu muuksi kohteeksi. Paikan nimi tulee ilmeisesti siitä, että perimätiedon mukaan samoilla seuduilla olisi ollut isonvihan aikaan piilopirtti.

Porrinsaari (Asuinpaikat)
Historiallinen; Torpanjäänteet sijaitsevat lähellä pellonreunaa kangassaarekkeen laella Hillin kylällä. Kyseessä on Porrinsaaren torppa, joka on merkitty Kälviän kotiseutuyhdistyksen pystyttämällä kyltillä. Kyltissä lukee: "Porrinsaari, asuttuna 1935-50. Sivusen Aleksi ja Maija. Mökki paloi 1950". Mökin perusta on läpimitaltaan noin 5 metriä ja voimakkaasti sammaloitunut. Perustan päällä kasvaa kuusikkoa ja eteläpuolelta kulkee metsäautotie.

Hevoskorpi (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen koillispuolella, Ala-Petäjän talosta noin 1200 m itäkoillisen. Harjun lounaisrinteessä on syvä painanne, jota ympäröi valli. Painanne on soikea, lounais-koillis -suuntainen, kooltaan noin 15 x 20 m. Vallin korkeus on noin 40-50 cm ja painanteen keskus on ympäröivää maanpintaa noin 80 cm syvemmällä. Vallin itäosassa on selvä painanne. Valli on karkeaa soraa. Metsätyökoneiden rikkomista kohdista löytyi painanteen pohjalta hiukan kvartsia. Painanne valleineen on tulkittavissa ns. Madenevantyypin kodanpohjaksi tai jätinkirkoksi.
Vuoden 2020 maastotarkastuksessa varmistui, että koordinaatten osoittamassa pisteessä kartalla ei ole mitään, vaan kyseessä on sama kohde kuin Kannus Seljänharju 217000030, joka sijaitsee karttapisteestä n. 150 metriä luoteeseen. Katso liite KANNUS MAASTOTARKISTUS 23.7.2015 . SELJÄNHARJU-HIETAKROOPI.

Karjakangas (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee Viirrejoen pohjoispuolella, Korvelan kylän länsipuolella. Kivisellä mäellä on 7 röykkiötä, jotka on tutkittu 1982 soranoton vuoksi. Röykkiöt ovat ajoittamattomia, löytöinä kvartsia.

Oosi NE (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen lounaispuolella, jokeen etelästä pistävän niemen tyvessä. Löytöpaikka on männikköä kasvavaa hiekkakangasta. Inventoinnissa 1983 löytöjä saatiin kohteessa olevan sorakuopan reunoista. Eniten kvartseja tuli hiekkakuopan pohjois- ja koillisreunasta.
Vuonna alueella suoritettiin koekaivaukset, joissa tutkittiin yhteensä 38 m². Kiinteitä muinaisjäännöksiä ei löytynyt. Suppealta alueelta tavattiin mustaa nokimaata ja voimakkaasti värjäytynyt likamaa. Löytöaineisto oli pääasiassa kvartsia, jonka lisäksi löydettiin vähän luuta. Mitään ajoittavaa ei löydetty.

Kirkkoharju 2 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kirkkoharju on kapea, noin 4 km pitkä, lähes etelä-pohjoissuuntainen moreeniharju. Suurin osa harjusta on ajettu soraksi. Asuinpaikka sijaitsee hiekanottoalueen reunoilla harjun eteläpäässä; pääosa asuinpaikasta on tuhoutunut jo ennen tutkimuksia. Paikalla on suoritettu koekaivauksia vuosina 1990-91. Kaivauksissa on paljastunut mm. tulisija ja punamultaläiskiä.
Vuonna 1997 on löydetty kvartseja noin 300-400 metriä paikalta etelään, saman harjun eteläpäästä, samoilta korkeuksilta (tarkastus 1998).

Heinineva (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee noin 150-200 metrin laajan, kivikkoisen harjun laella, noin 150 m Kälviä-Ullava -tien eteläpuolella ja harjun yli kulkevan Kettuharjun metsäautotien länsipuolella. Harjulla on ollut latomusryhmä, johon on kuulunut yhteensä 7 kivivallia ja 2 pyöreää latomusta. Näistä vain yksi kivivalli (valli nro 7) on jäljellä, muut ovat soranotossa tuhoutuneet.
Vuoden 2015 inventoinnin mukaan paikalla on laaja ja jo käytöstä poistunut maanottopaikka. Muinaisjäännösrekisterin koordinaattien ilmoittama kohta ja sen ympäristö on kaivettu pois. Tutkimme tarkoin maanottopaikan ympäristön ja lähialuetta. Emme havainneet missään mitään kivivallilta vaikuttavaa. Muinaisjäännös on kokonaisuudessaan tuhoutunut.

Kettuharju 2 (Hautapaikat)
Pronssikautinen; Paikalla on vuonna 1981 ollut pyöreä kivivalli, kaksi röykkiötä sekä yksi tuhoutunut ladelma. Latomukset ovat sijainneet Kettuharjun itäreunalla, mutta ovat ilmeisesti tuhoutuneet kokonaan soranotossa.

Järvelänkangas 1 (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Järvelänkankaan NE osassa, sorakuopan reunalla. Asuinpaikka on osaksi tuhoutunut. Paikalla on tehty pieni koekaivaus 1982. Lisää löytöjä kankaan koillisreunalta pellosta sekä Kerisalon rakennusten länsipuolelta; ne on merkitty omalla numerollaan Kälviä 68, vaikka kuuluvat aivan ilmeisesti samaan Järvelänkankaan kompleksiin.
Toukokuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa voitiin havaita, että asuinpaikka on ilmeisesti suurimmaksi osaksi tuhoutunut maa-aineksen otossa. Ilmeisesti lähes koko mäen itä-kaakkoisrinne, peruskartassa näkyvän metsäpolun molemmin puolin on eriaikaisten soranottojen tuhoamaa.

Kivikautinen; Paikka sijaitsee kangasmastossa, Järvelänkankaan eteläosassa. Paikalta löytyi vuoden 1981 inventoinnissa kvartsi-iskoksia (28 kpl). Iskokset löytyivät kärrytien penkalta.
Toukokuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa voitiin havaita, että paikalle on tehty autoille kääntymispaikka/levennys, minkä yhteydessä kärrytie on ilmeisesti jäänyt sen alle. Kartassa näkyvää korkeuspistettä ei enää löydetty. Kohde on siirretty rauhoitusluokkaan 3.

Kettuharju 5 (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Röykkiöt sijaitsevat Kettuharjun pohjoisosassa, harjanteen laella olevassa pirunpellossa. Kivikon laella erottuu kolme pientä, läpimitaltaan 2-3 metrin suuruista matalaa röykkiötä sekä yksi pitkänomainen, noin 2 metriä leveä latomus. Kaikissa on jonkin verran kaivelun jälkiä.
Maastokatselmuksessa 13.3.2020 röykkiöitä ei pystytty paikantamaan. Kettuharjun pohjoisosa on osittain tuhoutunut soranotossa ja röykkiöt ovat ilmeisesti tuhoutuneet samalla. Soranotto on tapahtunut todennäköisesti 2000-luvun alussa. Vuoden 2010 ilmakuvassa paikalla näkyy soranottoalue.

Kultaniemi (Asuinpaikat)
Historiallinen; Kultaniemi sijaitsee Lestijärven luoteisrannalla Kultalahden ja Kultaniemenlahden välissä. Kohde sijaitsee metsäauratulla hakkuualueella, kivikkoisella soramaalla. Paikalla on noin 25 x 50 kokoinen kivetön ja ympäristöään matalampi, todennäköisesti viljelysmaaksi raivattu alue. Sen reunassa länsipuolella on kiviraunio, jonka alaosassa on laakakivistä ladottu, itään avautuva kellarimainen tai kiukaan tulipesää muistuttava tila. Latomuksesta 3 metriä länteen on kiviröykkiö, kooltaan noin 2 x 3 metriä ja korkeudeltaan 0,5 metriä. Kysessä lienee myöhäinen historiallisen ajan talonpaikka.

Kunnan sorakuoppa W/Ahopelto (Hautapaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Sykäräisissä, Lestijoen pohjoispuolella, Sykäräisten harjulla, kunnan sorakuopan luoteisseinämässä, Sykäräisten kappelista noin 180 m pohjoiseen. Kuoppa ulottuu tilustien reunaan asti ja kohde on osaksi tien alla.
Kuopan reunassa oli tarkastuksessa vuonna 1983 noin 2,20 m pitkä ja 0,45 m syvä punamullan värjäämä sekoittuneen maan täyttämä kuoppa, suunnassa NE-SW. Ylinnä kuoppaa peitti noin 10 cm paksu vaalea sora, sen alla oli noin 5 cm savensekaista soraa, jonka alla oli noin 8 cm savensekaista hiekkaa. Näiden kerrosten alla oli laajemminkin noin 1-2 cm vahva noki(?)kerros tai maatunut turvekerros(?), jonka alla oli samanpaksuinen kerros vaaleaa hiekkaa. Kuopan koillispäässä oli leikkauksen profiilissa kiinni iskentäjälkinen kappale porfyyrista kiveä (KM 22168) ja uloimpana kuopan pohjoispäässä vierinkivi.
Inventoijan mukaan kuoppa ei ole luontainen; vastaavia anomalioita ei ollut näkyvissä muualla. Punamultaläikkä jäi vuoden 1984 tiealueen ulkopuolelle.

Kunnan sorakuoppa SE/Hietala (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Paikka sijaitsee Lestijoen pohjoispuolella, Sykäräisten kappelista koilliseen noin 120 m, soramaalla, kunnan sorakuopan (Hietala 73:39) kaakkoisreunassa ja kaakkoispuolisella viljelysmaalla, tilustien molemmin puolin.
Soranotto on tuhonnut ilmeisesti suuren osan kohteesta, jonkin verran ehjää aluetta lienee jäljellä kahden sorakuopan välisellä kannaksella, löytökohdan pohjois- ja koillispuolella. Paikalla vuonna 1984 tiehankkeen vuoksi tehdyt koekaivaukset osoittivat vähäisiä asutusjäänteitä, joita ei voitu ajoittaa. Rannankorkeuden mukaan asuinpaikka ajoittuu Suomusjärvenkulttuurin aikaan.
Ilmeisesti kohde on samaa asuinpaikkakompleksia kuin 849 01 0001 Sykäräisten kansakoulu.
Alueella ei liene ehjää asuinpaikkakerrosta sanottavasti jäljellä.

Jämsänkallio (Kivirakenteet)
Ajoittamaton; Paikka sijaitsee Lestijoen pohjoispuolella, Jämsän kylän Jämsänkalliolla. Kahden avokalliopaljastuman välissä on luode-kaakko suuntainen kivikkoharjanne, jonka päällä on rakkakivikkoharjanteita. Niistä yhden päällä on pieni kiviröykkiö, kooltaan noin 3 x 3 x 0,75 m. Röykkiön ikä ja tarkoitus ovat tuntemattomat. Muita vastaavia muodostumia ei tarkastuksessa havaittu. Sen sijaan luoteeseen, kolmiomittaustornin suuntaan on noin 200 m2:n rakka-alueella kuoppia, kulmikkaita ja siten ihmisen tekemiä. Niidenkin ikä ja tarkoitus ovat selvittämättä.

Ahola (885010017) (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Asuinpaikka sijaitsee Ullavan pohjoisosassa, Norpanjärven pohjoisrannalla, etelään viettävällä peltorinteellä. Löytöjä (kvartseja) kolmesta kohdasta, jotka olivat tarkastushetkellä kynnettyinä. Luultavasti yhtenäinen noin 200-300 m pitkä ranta-asuinpaikka noin 100-102 metrin korkeudella. Hiekka-hiesumultamaata.
Vuoden 2018 koekaivauksen perustella tutkitulla alueella ei ole kiinteää muinaisjäännöstä.

Pollarinkangas (Asuinpaikat)
Kivikautinen; Kohde sijaitsee Perhonjoen itäpuolella, jokirannasta noin 270 metriä sekä Vetelin keskustasta Heikkilään johtavan maantien länsipuolella, tiestä noin 120 metriä. Paikalta on pellonpientareelta löytynyt tasataltta vuosisadan vaihteessa. Vuosien 1971 ja 1990 inventoinneissa paikalta ei kasvillisuuden vuoksi löydetty asuinpaikkamerkkejä. Kysymyksessä on epävarma kohde, rannankorkeus on sama kuin Vetelin varhaisilla asuinpaikoilla.

Halkokari Vallilan tontti (Puolustusvarustukset)
Historiallinen; Kohde sijaitsee noin 2,5 km Kokkolan keskustasta pohjois-luoteeseen Vanhan satamanlahden itärannalla n. 100 m:n etäisyydellä merenrannasta. Vallirakennelma sijaitsee omakotitalon pihassa meren puolella. Alue on mäntyvaltaista kangasmaastoa ja pinnanmuodostukseltaan tasaista. Kaavasuunnittelualueen raja kulkee muinaisjäännöksen halki.
Valli on noin 28 x 7 metriä pitkä, korkeudeltaan noin 1 m, lounas-koillissuuntainen. Muodostelma on paksun turvekerroksen ja aluskasvillisuuden peitossa. Vallin päällä kasvaa mm. mustikkaa ja marjapensaita. Vallirakenne koostuu kivistä ja maasta. Sen koillispäässä on noin metrin levyinen aukko, joka jakaa vallirakenteen kahtia. Ei ole varmaa, onko aukko tehty Kriminsodan aikana, vai onko se syntynyt myöhemmin paikalla olleen huvila-asutuksen aikana. Vallin päällä ja ympäristössä on siellä täällä pieniä kuopanteita. Vallin keskellä on pystykivi, johon on kiinnitetty määli. Rakenne on hyvin säilynyt.
Muiden Kokkolassa säilyneiden Kriminsodan aikaisten puolustusrakennelmien tapaan myös Vallilan tontilla sijaitseva valli rakennettiin vasta vuoden 1854 Halkokarin kahakan jälkeen. Seuraavana vuonna käytiin ns. Davidsbergin taistelu, jolloin Vallilan tontin rakennelma toimi mahdollisesti tykistöasemana.
Lokakuussa 2014 maavalli on tasoitettu ja tässä yhteydessä muinaisjäännös on kokonaan tuhoutunut.

Blåkobacka (Hautapaikat)
Ajoittamaton; Kohde sijaitsee aivan Kokkolan ja Kruunupyyn rajalla. Inventointitiedoissa vuodelta 1975 on maininta, ettei mäellä olleita röykkiöitä löydetty, koska paikalla oli soranottoalue. Röykkiöt lienevät olleet samoja, jotka C. F. Meinander mainitsee vuonna 1945 kertomuksessaan (på Blåkobacka sydväst om Kulla uppgives finnas tre stenrösen).

Simukanhauta (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Toholammin Purontakasesta noin 6 km itäkoilliseen Matonevan länsipuolella, vajaa 50 m metsäautotiestä itään. Alue on kivikkoinen moreenikangas. Alue on avohakattu ja metsäaurattu. Paikalla ollut tervahauta on tuhoutunut. Aurausurissa todettiin hiiltä laajalla alueella. Noin 70 m tuhoutuneesta tervahaudasta lounaaseen havaittiin kuusimetsässä noin 2,5 x 2 m laaja ja noin 70 cm korkea röykkiö, jossa todettiin kairauksessa turpeen alta rikastumiskerros, joten kysymys on resentistä muodostelmista. Hiiltä ei esiintynyt. Röykkiö voi liittyä lähistön tervanpolttoon, mutta myös maa-ainesten ottoon, sillä röykkiön luoteispuolella on vanhoja maanottomonttuja, jotka ovat jo pintakasvillisuuden peitossa.

Runtujärvi (1000026485) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Kokkolan keskustasta noin 10,8 km itäkaakkoon laajan kivisen kankaan loivalla etelärinteellä Runtujärvestä 260 m luoteeseen. Maasto on kuivahkoa kangasta, tiheää taimikkoa. Kohde on merkitty peruskartalle.
Haudan läpimitta valli mukaan lukien 14 m, kuopan läpimitta 10 m ja syvyys 0,9 m, halssi suuntautuu lounaaseen, pituus 2,5 m ja syvyys 1,6 m. Valli ja halssi on kylmämuurattu erikokoisista kivistä. Haudan päällä kasvaa tiheä lehtipuutaimikko.

Kaattari (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Kohde sijaitsee Toholammin keskustasta 3,5 km länsiluoteeseen jokilaakson maisema-alueen
lounaispuolella kivisellä kankaalla nykyisen voimalinjan alapuolella.
Kohde on merkitty peruskartalle, se on jäänyt uuden voimalinjan pylvään alle ja kokonaan tuhoutunut. Joitakin hiililäiskiä lukuun ottamatta rakenteita ei ole jäljellä.

Syväjärvi (1000043853) (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäenharjanteella Syväjärven louhosalueella, järvestä noin 160 metriä luoteeseen. Tervahaudan läpimitta on noin 13 metriä.

Päiväkorvenharju (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee Päiväkorvenharjun pohjoisrinteessä vanhassa kuusivaltaisessa metsässä. Tervahauta on ulkomitoiltaan noin 20 metriä ja kuopan läpimitta on noin 7 metriä. Halssi on haudan pohjoisreunalla.

Kajaani (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee mäntyvaltaista metsää kasvavalla kankaalla Rautajalan metsäautotiestä noin 150 metriä länteen. Tervahauta on ulkomitoiltaan noin 16 metriä ja kuopan läpimitta on noin 5 metriä. Halssi on rakennettu haudan länsireunalle

Ridankylä Sillanpää (Kivirakenteet)
Varhaismetallikautinen; Röykkiö on sijainnut Kälviän Ridankylässä, Sillanpää-nimisen tilan maalla, soranajossa tuhoutuneen mäen päällä, loivaseinäisen kallion länsipuolella. Vuonna 1975 kaivauksin tutkittu röykklö oli muodoltaan lähes pyöreä ja halkaisijaltaan n. 6 m. Siinä oli n. 2 m halkaisijaltaan oleva keskuskraateri. Röykkiön pohjoisosassa muodostivat 1-1,5 m suuruiset kivet näkyvän reunakiveyksen, eteläosassa ei tällaista ollut havaittavissa. Kaivauslöytönä saatiin palanen palanutta piitä. Röykkiötä ei entisöity kaivauksen jälkeen.

Päiväkorvenharju 2 (Työ- ja valmistuspaikat)
Historiallinen; Tervahauta sijaitsee pienen mäenkumpareen reunassa Päiväkorvenharjun länsiosassa. Tervahauta on noin 10 metriä halkaisijaltaan.